TAMMNEEME KÜLA ARENGUKAVA

                                                aastateks    2006 -  2015

                                                         I Seletuskiri
       
                                                      II Tegevuskava

Arengukava on heaks kiidetud Tammneeme küla elanike üldkoosolekul  07.05.2006  ning  esitatud 30.05.2006 a. Viimsi vallavalitsusele ettepanekuga arvestamiseks valla arengukava, üldplaneeringu ja järgnevate aastate eelarveprojektide koostamisel.                   

                                           Tammneeme 2006  

TAMMNEEME  KÜLA  ARENGUKAVA
AASTATEKS 2006-2015

EESSÕNA

Käesolev Tammneeme küla arengukava on koostatud Viimsi Vallavolikogu 8. märtsi 2005. a. määrusega nr.11 kehtestatud „Viimsi valla aleviku-ja külavanema statuut“ punktiga 2.7 külavanemale pandud kohustuste täitmiseks.

Arengukava, mis määrab kindlaks Tammneeme küla arengu eesmärgid, prioriteedid ja sellest lähtuvalt ka tegevuskava, on koostatud aastateks 2006-2015.

Tammneeme arengukava peaeesmärgiks on leevendada mahajäämust küla arengus võrreldes Viimsi vallaga tervikuna ja tagada 2015. aastaks külale vajalik tehniline ja sotsiaalne infrastruktuur. Viimase all mõistame avalike teenuste paremat kättesaadavust, samuti vaba aja veetmise võimaluste avardamist.  Oluliseks peame ühiskondliku transpordi arendamist ja optimeerimist ühenduse pidamiseks Tallinna linnaga ja teiste Viimsi poolsaarel asuvate külade ja alevikega. 
Samuti on  vajalik ajaloolise sadamasilla taastamine ja sinna juurde kuuluva ala	
kasutuselevõtmine nii laste mänguväljaku, küla ürituste korraldamise koha kui supelrannana. 

Tammneeme küla arengukava koostamine on esmakordne ja uudne ülesanne. Küla arengukava koostamisel on võetud eeskujuks Randvere küla vastav dokument, milles sisalduvad üldised arengukava põhimõtted ning on järgitud Eesti külade ja väikelinnade liikumise Kodukant poolt 2003. aastal välja antud külavanema käsiraamatus „Küla arengukava koostamine“ toodud juhiseid.

Arengukava koostamine algatati küla aktiivi poolt pärast külavanema valimisi 22.12.2005 a.  Püütakse vaadata kogu küla ühtse tervikuna ja kooskõlas Viimsi valla arengukavaga, arvestades seejuures  külaelanike  ja teiste huvilistega, kes oleks valmis küla arendamise juures käed külge lööma.

Viimsi valda iseloomustab intensiivne kinnisvarasektori kasv,  mis on viinud kogu piirkonna tasakaalust välja, seega peame jälgima kogu infrastruktuuri järelejõudmist ja looduskeskkonna osakaalu säilitamist. Senine arengutempo ja inimeste tung tulla elama Viimsi valda paneb meid muretsema, et see areng ei toimuks põliselanike ja tulevaste põlvkondade arvelt.

Ka Tammneeme elanikud soovivad, et  küla oleks stabiilne ja kindlate arengugusuundadega, mis tagab rahuliku,  terve ja sõbraliku elukeskkonna tulevikuks.  Selleks koostasime küla arengut ja erinevaid eluvaldkondi puudutava küsimustiku, millele vastanuid oli 60. Küsitlusest selgus, et suur osa elanikest on valmis külaelu arendamisel aktiivselt kaasa lööma.
 
Arengukava on vajalik alusdokument küla tegevuse planeerimisel ning rahaliste vahendite kasutamise prioriteetide ja eesmärkide paikapanemisel. Tegevuse kavandamisel tekivad kindlad sihid ja suhtlemine vallavalitsusega on konkreetsem, mis annab suuremad võimalused niigi piiratud ressursside paremaks ärakasutamiseks.

Käesoleva arengukava koostasid Raivo Kaare, Andres Jaanus, Jaan Tagaväli ja Kaarel Zilmer.

SELETUSKIRI

1.Mõisted

Visioon – tulevikupilt, mida tahetakse teatud ajaks saavutada.

Arengueesmärk – visioonist lähtuvad eesmärgid, mida soovitakse teatud ajaks saavutada, mis on määratletavad, mõõdetavad ja reaalselt elluviidavad.

Tegevuskava – loend konkreetsetest ülesannetest ja tegevustest, mida on vaja täita püstitatud eesmärkide saavutamiseks. 

Huvigrupid (asjalised)- üksikisikud või institutsioonid, kelle poolt kavandatav tegevus avaldab otsest või kaudset mõju või keda  läbiviidavad tegevused mõjutavad.

2. Küla üldiseloomustus ja tänane olukord

Praeguse olukorra hindamisel ja küla üldiseloomustuse koostamisel ning arvandmete esitamisel on lähtutud Viimsi valla arengukavast ja külavanemale laekunud infost. Lisaks sellele on tuginetud Tammneeme küla elanike seas läbi viidud küsitlusele. Iga punkti juures on välja toodud ka elanike hinnang olukorrale.

Viimsi vald on atraktiivne kohalik omavalitsus, mis meelitab siia investoreid, kes suunavad oma investeeringud sadama-alade arendusse, teenindusse ja vaba aja veetmise võimalustesse. Kõik see kaasa on toonud põhjalikud muutused valla maakasutuse ja teenuste vajaduse osas.

Viimsi valla arengukavas tuuakse välja kiire arengu taustal ilmnema hakanud peamised probleemvaldkonnad, milledest Tammneeme küla puudutavad järgmised:

1.	Ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemide mittevastavus keskkonnanõuetele;
2.	Ehitustegevusega kaasnevad mereranna kasutamise piirangud, rohealade vähenemine; 
3.	Sõiduteede renoveerimise, tänavavalgustuse, kõnniteede ja kaldakindlustuse rajamise vajadus;
4.	Ettevõtete ohtlike ainete käitlemisega seotud keskkonnariskid; 
5.	Organiseeritud vaba aja veetmise võimaluste nappus ning
6.	Identiteedi teisenemine, mis väljendub varasema tervikliku külakogukonna hääbumises.

Külas puudub koht, kus saaks pakkuda avalikke teenuseid ning võimaldada külaelanike kokkusaamist, muuhulgas kohtumisteks vallavalitsuse esindajatega.

2.1 Küla asend ja paiknemine

Tammneeme küla asub Viimsi poolsaare idarannikul, moodustades põhilises osas mere ja metsa vahelise pika ja kitsa asustusala. Idas külgneb küla Muuga lahega, põhja pool piirneb see  Leppneeme külaga ning lõunas paikneb Randvere küla. Lääne suunas ulatub küla selle keskosas umbes ühe kilomeetri ulatuses poolsaare siseossa. Küla eraldab läänes muust maailmast Viimsi poolsaare metsane siseala, mille taga asub Lubja küla. Tänaseks on koostatud külade kaardid vallavalitsuse poolt kindlaksmääratud piiridega. 

Kaugused mööda teid küla keskpunktist valla tähtsamatesse asutustesse on järgmised: Haabneeme, kus asub Viimsi haigla, perearsti keskus ja apteek ning ka  lähim kauplus, on 6 km kaugusel. Viimsi alevikku, kus asub vallamaja, on 7 km. Tallinna kesklinn asub 18 km kaugusel, Muuga sadamasse on 10 km.
Küla läbib läänes riivamisi Viimsi-Randvere riigimaantee, mis  ühendab Tammneemet nii valla keskasulate kui Randvere ja Metsakasti külade kaudu ka Tallinna linnaga..
Keskne küla läbiv munitsipaalomandis olev Tammneeme  tee ühendab Leppneemega ja läheb ringiga tagasi Haabneeme suunas.  Munitsipaalomandisse kuulub ka enamik külasiseseid teid, väike osa  teedest on eravalduses või peremeheta.

2.2. Küla ajalooline taust

   Esimesed kaudsed teated inimasustusest praeguse Tammneeme küla alal viitavad noorema pronksiaja algusele ehk ajale umbes 1000 aastat eKr. Nimelt leiti 1898 .aastal Tammneeme 
küla Kalda talu umbes 200 m merest asuva rabapõllu kündmisel kivikirves. Kui arvestada, et leiukoha kõrgus on tänapäeval 8 – 10 m üle merepinna, siis 3000 aastat tagasi võis kirves olla jäetud mererannale. Järgneva 2500 aasta inimasustusest küla alal andmed puuduvad.
   Viimsi poolsaar oli juba mõisate tekkimise ajast 14.sajandil pikuti pooleks jagatud.
Läänepoolne osa kuulus Viimsi mõisa alla ja idapoolne Maardu mõisa alla. Koos Maardu mõisa teiste küladega on Tammneeme küla ala ajalooliselt kuulunud Jõelähtme kirikukihelkonna koosseisu. Kuna mõis vahetas mitmeid kordi omanikku, siis on Tammneeme küla ala olnud paljude mõisnike valduses. 
   Kirjalikes allikates mainitakse esmakordselt praeguse Tammneeme küla ala asustust 
1491. aastal, kui Maardu mõisa müümisel nimetatakse muuhulgas ka Randvere külast põhja pool, kõrgemal mereäärsel maanukal asuvat Iversbacki küla. Selle küla kunagine asukoht võis jääda praeguse Tammneeme küla keskossa.
   Tammneeme küla ala esimesed elanikud olid tõenäoliselt sisserändajad – rannarootslased, kes olid ka varem Rootsis olnud randlased. Eesti  alal soovisid  nad  harjumuspärast  mereäärset eluviisi jätkata. Rannarootslased olid liikumis- ja teotöövabad, st nad ei olnud sunnismaised. Mõisale maksti naturaalrenti - kala, vilja, võid, mune, hülgepekki, juustu jne.
Nende kasutusel olid rannaäärsed maad põldude, metsa – ja heinamaadega ning püügikohtadega.
   Alates 16. sajandi esimesest veerandist hakkasid sisemaalt külasse elama asuma ka eestlased ning Tammneeme küla alal hakkas tekkima rootsi-eesti segaasustus. Elanike hulgas võis olla ka üksikuid soomlasi. Aegamööda hakkas eestlaste osatähtsus külas muutuma valdavaks.
    Küla nimetatakse esmakordselt kirjalikult tänapäevasele sarnase nimega Tammonimi
1682. aastal. Sel ajal oli veel kasutuses ka kohanimi Iversback.    Nii näiteks on 1725 - 1726. aasta adramaarevisjonis mainitud esialgse nime teisendusena Tammneeme küla Ispakeri talu. Tänapäeval ei ole kohanimi Iversback enam kasutuses.    

   Kui 19.sajandi algusaastatel hakati  Eesti alal moodustama valdasid, siis kattusid need esialgu mõisatele  kuuluvate aladega. Seepärast võime neid nimetada ka mõisavaldadeks. Kuni 1891. aastani kuulus Tammneeme küla Maardu valla alla. 
   1891.aastal liideti Maardu vald naabruses asuva Nehatu vallaga, mille koosseisu hakkasid nüüdsest kuuluma Nehatu, Maardu, Väo, Saha, Viimsi ja Haabneeme mõisate alad. Uue valla koosseisu kuulus ka Tammneeme küla.
   1919. aastal taasasutati kuni 1891. aastani tegutsenud ja siis Nehatu vallaga liitunud Viimsi vald ning Tammneeme küla hakkas nüüd kuuluma Viimsi valla koosseisu.  
   1939. aastal liideti Viimsi vald ja Nehatu vald kokku, mille tulemusena tekkis vallamaja asukoha järgi nime saanud Iru vald. Tammneeme küla hakkas kuuluma Iru valla koosseisu.
   1945. aastal moodustati Iru valla allüksustena Iru, Viimsi ja Maardu külanõukogud ning alates sellest ajast kuulus Tammneeme küla Iru valla Viimsi külanõukogu koosseisu. 
   1950. aastal vallad likvideeriti ning osa endise Iru valla alast, sealhulgas ka Tammneeme küla  hakkas nüüd kuuluma Viimsi külanõukogu koosseisu. 
   1990. aastal taasasutati Viimsi vald ja sellest ajast alates on Tammneeme küla kuulunud Viimsi valla koosseisu.      

1940-ndate aastate teisel poolel algas üle kogu Eesti sundkollektiviseerimine. Rannakülades toimus see kaluriartellide moodustamise teel. Esimene kaluriartell nimega „Põhja Kalur“ asutati Rohuneemes 22. detsembril 1946. aastal.  Paari järgneva aasta jooksul viidi kollektiviseerimine läbi ka teistes poolsaare külades. Leppneemes moodustati artell „Murdlaine“, Miidurannas „Forell“, Tammneeme ja Randvere küla kalurid ühinesid „Randlaseks“. 12.augustil 1950 peeti Viimsi koolimajas kaluriartellide ühinemiskoosolek nelja artelli liitmiseks üheks kolhoosiks. S. M. Kirovi nim. kalurikolhoosi osana tegutses Tammneeme sadam ja kala vastuvõtupunkt aastani 1968.

Tammneeme praegust arengut ja ilmet on oluliselt mõjutanud suvila- ja aianduskooperatiivide rajamine küla lõuna- ja loodeosas 1960-1970-ndatel aastatel. Suur osa nendest piirkondadest on tänaseks kohandatud aastaringseks kasutamiseks sobivateks elurajoonideks. Enne omandireformi on ehitatud individuaalelamutest koosnev Hallikivi tee asum. Omandireformi järgselt on paljud endised maaüksused vahetanud omanikku ning algatatud ja käsil on mitmeid kinnisvaraarendusi, suuremad neist Teigari teel ning endise Tammneeme tootmisbaasi (segusõlme) territooriumil ja sellega külgneval alal. Enamasti on siiski tegemist üksikprojektidega, kuna küla asend, väljakujunenud asustustihedus ja looduslikud tingimused ei võimalda suuremate ehitusalade planeerimist.

2.3. Küla looduslikud olud ja loodusväärtused

Pinnavormidest ja pinnakattest on Viimsi poolsaare kirde- ja idaosas valdavalt Antsülusjärve, Litoriinamere ja Limneamere (Läänemere erinevad staadiumid) tasandik selleaegsete setetega. Geoloogiliselt iseloomustab kogu seda piirkonda looduslik murrutusrand madala murrutusjärsakuga, mille suhteline kõrgus piirkonna kaguosas ulatub kuni 4 meetrini, väheneb aeglaselt loode suunas ja tõuseb taas kohati  6 meetri kõrguseni. Muuga lahe läänerannikul ulatub Kambriumi ladestu Lontova kihistu sinisavi maapinnale, mis on eriti hästi vaadeldav mererannal küla keskosas. 
Muuga lahe lääneranda ääristaval liivasel ja lainja pinnamoega rannamadalal on hulgaliselt veepealseid ja veealuseid kive. Muuga laht on Tammneeme küla piires enamasti kivise põhjaga ja madalaveeline (alla 1,5-2 m) kuni 200-300 m kauguseni rannast. Madalaveelise ala piirile jääb mitu laidu ja kari – Hanekari, Kivikari, Loo saar (Lahesaar) ja Kuusikari. Need on arvukate linnuliikide pesitsuspaigad ning ümbrus, kaasa arvatud jäävabadel talvedel, toitumisala. Poolsuletud Tammneeme lahte iseloomustab pehmete setete kuhjumine ja toitainete akumuleerumine, mis loob tingimused kiirekasvuliste rohe- ja pruunvetikate  ning kõrgemate veetaimede arenguks ja madala laheosa suviseks kinnikasvamiseks. Oluliselt on vaesunud ka mereelustik, sealhulgas kalastik. Merekeskkonda mõjutavad nii Soome lahe üldiselt kõrgenenud eutrofeerumise foon kui ka merre suubuvad punktreostusallikad, sest kraavidesse juhitakse ka olmeheitvett. Lahe veekeskkonda värskendavad vaid erakordselt tugevad tormid koos ülikõrge veeseisuga (üle 1 meetri nulltasemest), kuid need lõhuvad jälle merekallast.  

Tammneeme küla on suures osas ümbritsetud metsaga, rohkem on laane- ja salumetsi. Sageli esineb ka kõdusoometsi, mis on tekkinud kuivendamisel endiste soo- ja lodumetsade asemele. Metsad paiknevad kõige rohkem gleimuldadel. Rohumaadel levivad leetunud, gleistunud leetunud ja gleistunud leetjad ning leetjad gleimullad.  Rohkete allikate tõttu on klindialune pinnas niiske ja toitaineterikas. 
Külas on üksikute laikudena (enamasti alla 0,5 ha) säilinud niidetavaid ja/või karjatatavaid pärisaruniite ja  puisniite. Suurem osa poollooduslikke kooslusi, samuti rannaniite ja muid rannakooslusi on tänaseks hävinud ehitustegevuse või hooldamatuse tagajärjel.

2.4. Riigimets ja loodushoid	

Viimsi vald on suhteliselt metsarohke – 34% valla pindalast on riigi metsamaa, põhiosa sellest on kaitsemets. Läänest piirnebki Tammneeme riigimetsaga, mis kaitseb küla ka tuulte eest. Põhja- ja idatuultele on küla avatud. Tammneeme külaga piirnevad metsad on väga mitmekesised. Siin kohtab väga vanu, kuni 170 aastaseid metsakvartaleid. Kui arvestada, et okaspuumetsad saavad raieküpseks 70-80 aastaselt, siis on selle piirkonna metsad kohati üleküpsenud. Liigiliselt leidub nii kuusikuid kui kuuse enamusega segapuistuid. 

Paekalda allikarohkel alal on haruldane kooslus, kus asub männikuid ja soometsi. Piirkonda läbib Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt 2004.a. rajatud looduse õpperada, mille eesmärgiks on tutvustada inimestele metsakooslusi, metsas tehtavaid töid ja nende tööde vajalikkust. Looduse õpperaja baasil on koolidel võimalus vabas looduses läbi viia bioloogia, geograafia jt tunde. 
Kuivõrd metsad on vanad, siis on neis vaja teha ka metsamajanduslikke töid raiete näol. Metsamajanduskavad koostatakse reeglina kümne aasta peale, milles määratakse ära puistud, mis vajavad hooldamist, harvendusraiet või uuendusraiet (lageraiet). Uuendusraidega algab uus metsaring. Uuendusraidele järgneb riigimetsa uue metsakultuuri rajamine, selle pidev hooldamine kuni raieküpseks saamiseni. 

Siinsed metsad kuuluvad kaitsemetsa kategooriasse. Riigimetsa territooriumile jääb mitmeid vääriselupaiku, mida üldse ei majandata. Tammneeme külaga vahetult lõunas piirnevas Noringi rannametsas on aastaid püsinud hallhaigru koloonia. Viimsi metskonna kinnituse kohaselt on kõik tehtavad raied metsamajandusliku iseloomuga ning mingit kinnisvara arendust riigimetsamaadel ei planeerita. 

Küla asustuse ja riigimetsa vahele jääb kitsas (enamasti alla 200 meetri)   erametsavöönd. Metsamaadel paiknevad kinnistud on suuremalt jaolt pindalaga alla 1 hektari. Enamasti pole nende metsade kohta mingit majanduskava koostatud, kuid otstarbekas oleks külaga piirnevate metsatükkide majandamine püsimetsana, mis välistaks lageraided. Valla 2000. aastal kehtestatud üldplaneering, mille järgi on see ala aga perspektiivne hajaasustusega väikeelamumaa, vajaks muutunud oludes ülevaatamist. 
Paljud Tammneeme küla elanikud olid küsitlustulemuste põhjal huvitatud metsaalade korrastamisest ja teiste metsamassiividega ühendavate matka- ja terviseradade rajamisest. Rohealad peaks olema kaitse all ja neid tuleks kindlasti säilitada. 
Kokkuvõttes on metsaaladel täita tähtis roll Tammneeme küla ja kogu Viimsi valla mikrokliima kujundamisel, elanike lühiajalise puhkuse ja tervisespordi harrastamisel, loodusvaatluste ja looduskaitse õpetamisel ning propageerimisel.

2.5. Keskkonnaprobleemid

Tammneeme küla rahvas on mures Muuga sadamast idakaare tuultega kütuseaurude ja muude ümberlaadimisel suures kontsentratsioonis õhku paiskuvate ühendite pärast. Idatuuled kannavad need gaasilised ühendid (alifaatsed ja aromaatsed süsivesikud) üle Muuga lahe kogu Viimsi poolsaarele. On vajalik instrumentaalselt mõõta nende ühendite emissiooni külas selgitamaks nende potentsiaalset kahjulikku mõju inimeste tervisele ja aiasaaduste kvaliteedile. 
Murelapseks on veel endise segusõlme territooriumil toimuv majandutegevus, kus heitveed imbuvad läbi pinnase Tammneeme tee äärsesse kraavi, mis läbib kogu Tammneeme küla ja suubub Eelpere talu kõrvalt Mereääre tee alt otse merre. Teavitatud on valla keskkonnaametit, loodame, et lähiajal võetakse midagi ette selle lubamatu olukorra lõpetamiseks.
Viimsi vallavalitsuse istungil 10. veebruaril võeti vastu otsus kriisikomisjoni moodustamiseks.Otsustati korraldada kriisikomisjoni põhimääruse ettevalmistamine ja esitada see vallavalitsusele kinnitamiseks 28. veebruariks 2006. a. Komisjoni esimees on vallavanem, sinna kuuluvad ametite juhid, külavanemad ja võrguvaldajad.
Hädaolukorraks valmisoleku seaduse kohaselt on kriisikomisjoni moodustamine kohustuslik kui omavalitsuse territooriumil elab üle 50 000 elaniku. Otstarbekas on seda aga teha ka väiksema elanike arvu puhul. Sellisel viisil on kriisiolukordades ennetavalt tagatud operatiivsus, kui meie valla elanikke võivad ohustada looduskatastroofid  või õlireostus, millele kogu Viimsi poolsaar avatud on.
Kindlasti on suureks keskkonnaprobleemiks plahvatusohtlike ainete käitlemine Muuga sadamas ja nende transportimine raudteel Miiduranna sadamasse. Plahvatuste oht ei ole teoreetiline, vaid täiesti reaalselt võimalik. Nii näiteks kujunes 2005. a. maikuus Muuga  sadamas eriti kriitiline olukord, kui raudteel seisvast 12 tsisternist pihustus kõrge temperatuuri tõttu õhku bensiiniaure. Harjumaa päästeteenistuse spetsialisti sõnul oli situatsioon väga ohtlik, õhus oli tugev bensiinilõhn, väiksemgi säde oleks võinud põhjustada katastroofi. Õnneks suudeti kõige hullem ära hoida.

Oluline on säilitada piirkonna  iseärasustest tulenevad looduslikud või poollooduslikkud kooslused, et tagada bioloogiline mitmekesisus ning elanikele puhke- ja taastumisvõimalused ja puhas elukeskkond. Miljööväärtuslike alade killustumine ohustab ka allesjäänud vääriselupaiku ja nende elustikku, sest kahanevad elujõuliste koosluste püsimiseks vajaliku geneetilise informatsiooni vahetamise võimalused.

Tammneeme küla territooriumil paikneb kaitstava loodusobjektina kivil kasvav Tädu kuusk ja looduslike vaatamisväärsustena Mihkli tamm, Põllu tamm, Tagavälja kivi, Tiirukivi, Kaldaalune kivi, Tammneeme paljand ja allikad. Need on meie küla ürglooduse mälestised ja  loodusväärtused, millele tuleks  rohkem tähelepanu pöörata. Kõik nimetatud objektid ja nende ümbrus tuleks korrastada ning tähistada vastavate viitadega.
Metsade ja küla heakorra tagamiseks peaks kogu külarahvas käed külge lööma, siis tekiks ka rohkem respekti ümbritseva elukeskkonna suhtes.

2.6. Maaomand ja maakasutus, kinnisvaraarendus 

Väärtuste seisukohalt on olulised kõik komponendid külas. Näiteks võivad miljööd kujundada hoonestusstruktuur, tänavate- või teedevõrk, avanevad vaated, arhitektuur, haljastus, väikevormid ja piirded. Väärtuslikuks peetakse neid alasid, mis on üldmuljelt terviklikud ja harmoonilised ning mis peegeldavad erinevaid ajalooperioode ja konkreetse piirkonna asustus- ja arhitektuurilugu (Väljavõte menetluses olevast Viimsi valla üldplaneeringu teemaplaneeringust "Rohevõrgustik ja miljööväärtuslikud alad").

Maalähedase elulaadi ning miljööga alasid jääb Viimsi vallas kohati läbimõtlemata kinnisvaraarenduse tulemusel järjest vähemaks. Sellest pole puutumata ka Tammneeme küla.
Esialgu aktiviseerusid vallas ehitustegevus ja tehingud kinnisvaraga eelkõige merevaadetega aladel, nüüd on see laienenud juba kogu valla territooriumile. Kiiresti areneb nii uuselamute ehitus kui ka olemasolevate majade renoveerimine. Sageli ehitatakse seejuures küla ehitusviise ja -tavasid eirates. Külakeskkonna muutumine hävitab järk-järgult need väärtused, mille tõttu sooviti sinna tulla, koos linnastumise ilmingutega imbub põlisküladesse ka linlik elu- ja mõttelaad. Teisest küljest on positiivne, et ka uusasukate hulgas leidub neid, kelle jaoks tervikliku külakeskkonna säilimine on olulise tähtsusega.
Kohtades, kus iseloomulik külatüüp on veel säilinud, tuleks hoonete paigutusviisil ja omavahelise kauguse määramisel lähtuda antud paigas ajalooliselt välja kujunenud struktuurist. Tammneeme on ajalooliselt olnud mereäärne ridaküla koos praeguse riigimetsani ulatuva tagamaaga. Praegune elukorraldus ei nõua pere äraelamiseks vajaliku tulundusmaa olemasolu, kuid võimalusel peaks siiski säilitama hoonekomplekside vahelist ajaloolist krundistruktuuri ja vältima liiga tihedat hoonestust, et vähesed külasisesed avatud vaated ei kaoks. Arvestada tuleb nii põliselanike huvide kui nende inimeste, kes on siia kolinud just rohelise keskkonna, vaikuse ja rahu pärast, vajaduste ja ootustega. 

Vanade hoonete korda tegemisel tuleb järgida hoonete algseid kujundusprintsiipe. Säilitada või taastada tuleb maju kujundavad iseloomulikud detailid – akende ja uste kuju, asend fassaadil ja seinas, ruudujaotus ja piirdelauad, seinte viimistlusmaterjal, vintskappide suurus ja katuse kuju. Kasutada tuleks naturaalseid ehitusmaterjale. Vältida tuleb metall- ja plastuste paigaldamist, plastakende paigutamist ning tehismaterjalide kasutamist välisviimistluses (plastvoodrid, kivi imitatsiooniga plekk-katused jms). Majade värvimisel tuleb kasutada külale iseloomulikke värvitoone. Elamute juurdeehitised on soovitav rajada nii, et säiliks olemasoleva hoone maht ja arhitektuur.

Uute hoonete ehitamisel on oluline nende sobivus miljöösse. Tähtis ei ole olemasolevasse külamiljöösse ajaloolise ilmega majade ehitamine, vaid ehitatavate majade mastaap ja külasse sobiv välisviimistlusmaterjalide valik. Uued hooned ei tohiks olla suurema mahu ja gabariitidega, kui olemasolevad. Välisviimistluse materjalidest tuleks reeglina kasutada naturaalseid materjale. Planeeringu tegemise käigus tuleb omavalitsusel suhelda elanikega ning teadvustada neile piirkonnale omaseid ehitustraditsioone, materjali valikuid ning võimalusi hoonestuse sidumiseks maastikuga.
 (Väljavõte menetluses olevast Viimsi valla üldplaneeringu teemaplaneeringust "Rohevõrgustik ja miljööväärtuslikud alad").

Seega tuleb edasist tiheasustuse loomist piirata ning detailplaneeringute aruteludel kehtestada uued planeeringud hajaasustuse normidele vastavalt. Kuna inimesed soovivad, et Tammneeme jääks vaikseks elu- ja puhkerajooniks, siis ettevõtluse koha pealt nähakse siin peamiselt elanikele mitmesuguseid vajalikke teenuseid pakkuvaid ettevõtteid ja asutusi. Inimestel on ühest küljest soov elada hõredalt asustatud külas, teisalt tagab suurem elanike arv teenuste parema kättesaadavuse, sest tekib kriitiline mass tarbijaid.

2.7. Tehniline ja sotsiaalne infrastruktuur 

Väga õigesti tuuakse valla arengukavas välja, et individuaalelamuehituse plahvatuslik kasv on jätnud tahaplaanile valla üldised arenguhuvid transpordisüsteemide, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, ühistranspordi ning puhke- ja virgestusalade arendamisel. Kõik need probleemid tulevad teravalt välja ka Tammneemes, unarusse on jäänud sotsiaalse infrastruktuuri arendamine.

Tehniline infrastruktuur külas kuulub osaliselt ühistutele, kuid suurem osa majapidamisi saab joogivee varem AS-le Tamult kuulunud ja  AS-le Viimsi Vesi üleantud veevõrgust. Tammetõru ja Hallikivi teel asuvad pumbajaamad kuuluvad ühistutele ja varustavad ligikaudu 40 majapidamist. Joogiveevarustus külas baseerub valdavalt puurkaevudel, vähesel määral ka salvkaevude veel. Ühistute poolt rajatud puurkaevud pumpavad vett 100-110 meetri sügavuselt Kambriumi-Vendi veehorisondist, mis on piisavalt hästi kaitstud pinnasereostuse eest tüsedate sinisavi kihtidega. Olmeveevarustuseks kasutatava vee kvaliteeti võib hinnata rahuldavaks, piirnormile lähedal on vee karedus ja karbonaatide sisaldus. 
Ühiskanalisatsiooni rajamine ja veevärgi rekonstrueerimine on valla arengukavasse sisse kirjutatud, loodame, et tööde teostamine ka kavandatud ajagraafikus toimub.

Kogu küla ulatuses on probleemiks kaldakindlustus. Näiteks  Mereääre teel on kaldajärsak paiguti praktiliselt meetri-pooleteise kaugusel teekattest. Vajalik on kohene ja operatiivne tegutsemine selles osas, vastasel juhul kannatab kogu Mereääre tee liiklus ja tulevikus kasvavad kulud tööde teostamiseks kindlasti suuremaks.
Probleemiks on sadevete ärajuhtimine, suurte vihmade korral ei suuda torustik tulvavett vastu võtta ja ohustab sellega külaelanike keldreid. Olukord muutus kriitiliseks pärast seda, kui küla läbiv magistraalkraav suleti alamjooksul torustikku. Ummistusi on esinenud ka kevadtalvel, kui arvukad kitsad truubid on külmunud. Ehitustegevuse käigus on likvideeritud ka väiksemaid sadevee ärajuhtimiseks mõeldud kraave, sageli pole aga asemele rajatud drenaažisüsteemide puhul arvestatud pinna- ja põhjavete looduslikult väljakujunenud voolusuundadega.

Seega peame tõdema et Tammneeme küla eluolu ohustavad tugevate tormituultega kaasnev kõrge merevesi, hoovihmad, kestva ulatusega  lausvihmad, samuti külmad ning lumevaesed talved.
Probleemiks on ka kõnniteede ja valgustuse puudumine. Kogu Mereääre tee ulatuses puudub tänavavalgustus ja kõnnitee, eriti raske on näiteks lapsevankriga liikumine talvel.
Avatuna tuleb hoida kallasrajad ja puhkealadeni viivad külateed ning mitte neid piirete või keelavate viitadega sulgeda. Tammneemes on mitu ajalooliselt välja kujunenud jalgteed, mis kulgevad enamasti ristisuunas olemasolevate avalike teedega. Nende teede ülesanne on olnud tagada teatud vahemaa tagant otsepääs nii mere äärde kui metsaaladele. Uute planeeringute kehtestamisel tuleks sellised liikumiskoridorid säilitada. 

Paljud ei ole rahul ühistranspordiga, soovitakse otseühendust Tallinnaga ja graafikute ümbervaatamist. Loodetavasti paraneb liiklus Tallinna ja Haabneeme vahel oluliselt kui kavandatav bussiterminal Haabneeme keskuses tööle hakkab. 
Ka Tammneemes oleks vajadus väikese bussiterminali järele Hallikivi tee ristmikul, kus saaks rahulikult jalga puhata ja varju all olla ning kasutada kõrvalolevat ala näiteks turuplatsina, kus inimesed saavad oma aiasaadusi, värsket ja suitsukala jms. turustada, samuti kaupu ette tellida.  

2.8 Haridus ja kultuur, seltsitegevus.

Küla sotsiaalne infrastruktuur ja avalike teenuste (lasteaed, kool, konstaablipunkt, perearst, spordirajatised, kultuuriasutus, vaba aja veetmise koht jm.) saamise võimalused puuduvad külas täielikult.

Viimsi vallavalitsus ei ole kogu Eesti taasiseseisvumise ajal kogu idarannikule, kaasa arvatud Tammneeme külla ühegi tehnilise ega sotsiaalse infrastruktuuri objekti rajamist korraldanud.
Kuna ülaltoodud sotsiaalne infrastruktuur puudub, käib Tammneeme küla rahvas nende teenuste saamiseks Haabneeme keskuses või Tallinnas, mis on üpris tülikas ja aeganõudev.

Kaupluse ja kohviku vajadusteks ning seltsielu arendamiseks, samuti koosolekute korraldamiseks on vaja ruume, kuhu mahuks vähemalt 100 inimest. See ruum peaks aga vajaduse korral olema kergesti kohandatav ka näiteks jumalateenistuste läbiviimiseks. Külaseltsis ning aktiivses seltsi- ja ühistegevuses näeme üht peamist võimalust, kuidas elanikud ise saaksid kaasa aidata Tammneeme küla arengule.   

Randvere külla  on kavandatud 6-klassilise algkool, mis asuks Haabneeme keskusega võrreldes lähemal, Tammneeme külla kooli rajamine pole ilmselt vajalik. Lasteaiakohtade nappus on Viimsi vallas juba tänane reaalsus, lasteaia rajamine Tammneeme nõuaks aga täpsemat vajaduse selgitamist elanike seas. Kohvikuga ühes majas võiks olla teisel korrusel laste mängutuba, kuhu noor ema saaks oma lapse jätta usaldusväärse lapsehoidja valvsa pilgu alla. Laste mänguväljakuid, mis Tammneemes seni puuduvad, oleks mõistlik  rajada  küla erinevates punktides.

Läbi aegade on säilinud  niinimetatud Rooste-Antsu plats Viimsi-Randvere maantee ääres, kus on korraldatud üritusi sõjaeelse Eesti Vabariigi ajal ja S.M. Kirovi nim. kalurikolhoosi kalurite pidusid. Ka praegu võiks  seda ala kasutada näiteks laste mänguväljakuna, kus võiks olla korv- ja võrkpalliväljak. Talvel on aga suusaradade rajamine metsa ja Viimsi-Randvere tee äärsele alale ideaalne koht.

 Kuna väljak asub planeeritava kaupluse vahetus läheduses, oleks see igati sobilik lahendus, kus aktiivse kehalise tegevuse järel saaks sooja jooki ja keha kinnitada. Viimsi-Randvere tee on pärast rekonstrueerimist saanud ka jooksjate, jalgratturite ja rullsuusatajate seas soositud treeningpiirkonnaks. Kõnnitee puudumine Tammneemest Randvere poole jääval alal on aga vaatamata suhteliselt hõredale autoliiklusele teiste liikumisviiside harrastajatele ohtlik, eriti pimedal ajal. 
Endise segusõlme territooriumil oleva katlamaja ruumid sobiksid kindlasti spordihalliks, mis meelitaks ka ümberkaudset rahvast Tammneeme, tõstes nii ka potentsiaalse kõrvalasuva külakeskuse tulusid ja looks tihedamaid suhtlemisvõimalusi naaberkülade elanikega. Eriti vajavad kooskäimise kohta kooliealised lapsed, kes parema puudumisel kogunevad tänavanurkadel ja bussipeatustes.  Vajab tõsiselt kaalumist endise segusõlme kinnistutel paiknevate katlamaja- ja tootmishoonete baasil vabaajakeskuse (sh spordisaal) väljaarendamist alternatiivina vana kaupluse kinnistu arendamisele. Selles osas vaja vallavalitsusega nõu pidada ja vastavad taotlused esitada, kuna kinnistute omanikud on põhimõtteliselt valmis vanade tootmishoonete võõrandamisega vallale eesmärgiga et nende hoonete renoveerimise tulemusena luuakse vabaajakeskus.

Endine sadamaala küla keskosas on suvisteks üritusteks ja laste mänguväljakuks sobilik ala, mis  koos paadisilla taastamisega tuleks uuesti kasutusele võtta. Siin on vaja kaaluda ka kultuuriloolist tausta ja arutada võimalusi varasema artelli ja hilisema kalurikolhoosi tekke jäädvustamiseks näiteks mõne hoone taastamisega ja neile praktilise funktsiooni andmisega (võrgukuur, paadikuur, väike külamuuseum jms.).

2.9. Küla majanduskeskond, ettevõtlus ja selle  arenguperspektiivid

Töökohtadest rääkides tuleb eraldi käsitleda küla territooriumil olevaid töökohti ning Tammneeme külla registreeritud ettevõtteid. Kuna äriregistri andmebaasi avalik osa ei võimalda filtreerida äriühinguid nende asukoha järgi – siis pole võimalik ka arengukava jaoks välja selgitada, kui mitu äriühingut on Tammneeme külas registreeritud ning kui palju võiks neis töötajaid olla.

Teadaolevatest ettevõtetest üks on AS Haab, kes rendib oma territooriumi, millel asub bensiinijaam. Endise segusõlme alal asuvates tööstusruumides annavad BG Maja, Akinta ja Isklar tööd keskeltläbi 30 inimesele, kuid Tammneeme külaelanikest töötab seal vaid üksikuid. Kanalisatsioonisüsteemi ebapiisava toimimise tagajärjel imbub heitvett pinnasesse ja reostus liigub mööda küla lahtiseid kraave mere poole. Sellest probleemist on teavitatud Viimsi valla keskkonnainspektorit.
 Teadaolevalt lõpetavad eelnimetatud asutused oma tegevuse 2006. aasta jooksul ja sellele territooriumile rajatakse elamurajoon koos korraliku veevärgi ja kanalisatsiooniga.

 Tammneemes puudub igasugune teenindusvõrk, mille järele rahvas peab sõitma Haabneeme, kus on enamus vajalikke teenuseid saadaval. Tulevikuperspektiivis on plaanis kaupluse rajamine koos kohvikuga ja mõned väiksemad teeninduspunktid nagu Tammneeme külaseltsi ruumid, postimaja, huvikeskus saali ja spordikompleksiga jne., mis looksid kohalikele elanikele nii mõnegi töökoha. Ka Viimsi vallas läbiviidud küsitluse põhjal peab ligi 90 % elanikest vajalikuks, et vallavalitsus tegeleks tööhõive küsimustega ja looks tingimusi töökoha leidmiseks valla territooriumil.

 Kõiki neid teenuseid oleks potentsiaalselt võimalik pakkuda, kuid eelnevalt peaks välja selgitama, kas on ka nõudlust. Arvestades siinelavat inimressurssi ning looduslike eeldusi ja inimeste soovi säilitada looduslähedast elukeskkonda, ei ole töökohtade loomine tootmises perspektiivne, sest Tammneeme jääb ikkagi peamiselt elurajooniks. 
 Tulenevalt elamuehitusalade laienemisest on oluline planeerida maad ka avalike teenuste osutamise otstarbeks.

2.10. Elanikud ja inimpotensiaal, külaelanike koostöö 

 Vastavalt rahvastikuregistri andmetele oli Tammneeme külla seisuga 1. jaanuar 2006 registreeritud 340  ja Viimsi valda kokku 12403 elanikku. Siinjuures tuleks lisada, et ametlikult registrisse kantud inimestega võrreldes elab külas tegelikult nii alaliselt kui ajutiselt rohkem elanikke, seda eriti suveperioodil. Elukoha registreerimist mõjutab teatud määral ka riigi ja kohalike omavalitsuste elanikele suunatud poliitika, sh. Tallinna elanikele suunatud soodustused ja sageli ka mugavus, ei viitsita ennast ümber registreerida ega tunnetata ka otsest vajadust. Viimastel aastatel on elanike juurdekasv olnud kiireim Randveres ja Haabneemes. Tammneemes on alalisi elanikke viimase viie aasta jooksul lisandunud umbes 70 %, põhiliselt sisserände tulemusel. Planeeritud ehitusalade maksimaalse täisehitamise tulemusena võib aastaks 2020 külaelanike arv kasvada praeguse võrreldes kuni 2,5 korda (800-850 inimeseni). Vanuselise koosseisu järgi oli Tammneemes 2005. aastal kuni 24-aastaste osakaal (31 %) väiksem valla keskmisest, samas üle keskmise oli enam kui 50-aastaste osatähtsus.
 
 Praegu võib selgelt välja öelda, et Tammneeme on  jõudnud arengufaasi, kus ehitustegevus on just viimase paari aasta jooksul intensiivistunud. See toob külasse juurde suure hulga rahvast, mis omakorda piitsutab tagant vajadust arendada kiiresti välja infrastruktuur.
Selline kiire sisseränne seab ohtu elukeskkonna kvaliteedi kogu poolsaarel ja nõuab üha suuremaid investeeringuid, mida on pikas perspektiivis raske ette hinnata. Tuleviku kavandamisel on vajalik arvestada kõigi elanikegruppide huvide tasakaalustatust, samaaegselt püüdes kujundada üksteist mõistvat ja piirkonda hoidvat kogukonda.
Elanike küsitluslehtede järgi võib kindlalt öelda, et Tammneeme küla rahvas on aktiivne ja valmis kaasa lööma  küla arengu edendamisel nii seltsitegevuses kui ka heakorratöödel.

 2.11. Küla koht Viimsi vallas

Viimsi vallas on piirkondi, mis on juba linnastunud, kuid on ka veel selliseid piirkondi, kus on alles rahulik maaelu miljöö. Tammneeme kuulub tinglikult viimasesse kategooriasse, kuigi on sisuliselt juba kaotanud oma identiteedi kunagise ühtse kogukonnaga kalurikülana. Tinglikult seetõttu, et üha uute alade neelamine ehitustegevuse poolt kaotab sideme looduslike süsteemidega ja vastu saadakse vaid lapike (kunst)muru ning üha tihenev teedevõrk. Selles kontekstis on varem rajatud aianduskooperatiivid isegi inimsõbralikum elukeskkond kui praegu kerkivad kinnisvarakülad. Seda vaatamata puudulikule elektri- ja veevarustusele ning kanalisatsioonile. Linnaelu mugavustest ei saa samuti rääkida, sest iga väiksemgi vajadus (toidu, teenuste, organiseeritud vaba aja veetmise jm. järele) sunnib kasutama transporti ja võtma ette aja- ja energiakulukat teekonda suuremasse keskusesse. 

Kui analüüsida seda, kuidas on viimastel aastatel investeeritud Tammneeme külla, siis siin eriliseks optimismiks põhjust ei ole. Kuigi viimaste aastatega on Tammneeme külaelanike arv tunduvalt kasvanud, pole elanike rahulolematuse põhjused leevendunud.

Kohalikule võimule saavad Tammneeme elanikud adresseerida järgmist:

-       siia ei ole investeeritud;
-       läänerannikule pööratakse rohkem tähelepanu kui idarannikule;
-       ei peeta kinni lubadustest;
-     inimesed pole seni olnud üldiselt rahul omavalitsuse suhtumisega, neid otseselt puudutav info ei jõua õigeaegselt avalikkuse ette.

Peamised infoallikad on valla leht ja naabri käest juhuslikult kuuldu. Peame vajalikuks Tammneeme oma kodulehe avamist valla koduleheküljel, kust saaks operatiivselt vajalikku infot ning oleks foorum ettepanekute tegemiseks.

Olukord on siiski paranemas. Kavandamisel on kauplus, kohvik, külaseltsi jaoks vajalikud ruumid. Mänguväljakute jaoks on kohad välja valitud ja ajaloolise sadamaala kasutuselevõtuks on luba antud. Tulevikuplaanis on ka ajaloolise Rooste-Antsu platsi kasutuselevõtmine. Lootust on kohandada tootmishoonest külale oma sisespordihall. Suusaradade rajamine käib aktiivselt, rahvas saab neid juba praegu kasutada. Kavas on alustada veemajandusprojektiga, mida toetab Euroopa Liit.

 2.12.Väliskeskonna arengusuundumused 

Infotehnoloogia pidev areng võimaldab olla kursis sündmustega üle kogu maailma. Kuna ka Eesti on kiiresti arenev regioon maailmas, avaldab see mõju meie igapäevaelule, mida peame arvestama oma piirkonna arendamisel ja otsuste tegemisel. Nimetaksime siin mõned neist:

•	Eesti on Euroopa Liidu täieõiguslik liige.
•	Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguga kaasnevad muutused inimeste elulaadis.
•	Majanduse arenedes toimub inimeste sissetulekute suurenemine ja vaba aja mahu kasv ning tarbimisstruktuuri ja hoiakute muutumine.
•	Regioonide ja piirkondade  arenguerinevuste kasv. Väiksemate omavalitsuste tulubaasi nõrkus. Vallasiseste arenguerinevuste tekkimine.

3. Eelisarendatavad valdkonnad ja arengueesmärgid

I Infrastruktuur ja elukeskkond

        1. Küla rannajoon on kaitstud võimalike tormikahjustuste eest;
        2. Külla on rajatud vee- ja kanalisatsioonitrassid;
        3. Tammneemes on paralleelselt renoveeritud sõiduteedega rajatud kõnniteed;
        4.  Regulaarselt hooldatakse ja remonditakse teid ja tänavaid.
        5.  Peatänavad on valgustatud;
        6.  Drenaažisüsteemid on remonditud ja uuendatud;
        7.  Külla on veetud sidekaablid, kõigile huvilistele on tagatud internetiühendus. Alternatiiv: arvestades tehnoloogia arengut kaaluda ka Eestis juurutatavat elektrijuhtmestiku kaudu levitatava side- ja internetiühenduse kasutuselevõttu;
        8.  Kõigile tarbijatele tagatakse normpinge;
        9.  Paranenud on heakord ja loodushoid, regulaarselt viiakse läbi ühiseid heakorrapäevi;
      10.  Külas toimub sorteeritavate jäätmete liigiti kogumine nn. keskkonnajaamas;
      11. Riigimets on hooldatud ja pakub lähipiirkonna inimestele puhke- ja vabaaja veetmise võimalusi.  

                                                                                                                                                                                              II Teenuste arendamine

        1. Ühistransport vastab senisest enam elanike vajadustele;
        2. Tammneemel on oma seltsimaja, mis on ürituste ja kooskäimise kohaks, toimuvad kultuuri- ja ühisüritused;
        3. Külas on olemas kaasaegsel tasemel toidu- ja esmatarbekaupade kauplus.

        III Puhkus ja vaba aeg

1.	Tammneemes on olemas võimalused aktiivseks kehaliseks tegevuseks – spordiplatsid ja spordisaal ning tervisespordirajad;
2.	Mererannas on taastatud endine sadamasild ja selle juurde kuuluvad rajatised, rajatud mänguväljak ja istumiskohad ning korrastatud puhkepiirkond kohalike elanike jaoks;
3.	Korrastatud on supluskohad;
4.	Tagatud on noorte ja laste vabaaja- ning huvitegevus, väiksematele lastele on olemas mänguväljakud;
5.	Külapiirkonnas on toitlustus- ja vabaaja veetmise kohad, mis tegutsevad vähemalt suveperioodil.
      
  	 IV Ühistegevuse arendamine

1.	Külaselts tegutseb aktiivselt;
2.	Olemas on kogukonnatunne, tehakse koostööd kõigi ümberkaudsete küladega ja huvigruppidega. Inimesed tegutsevad ühiselt küla heakorra tagamisel ja külailme säilitamisel.
3.	Kõigisse tegevustesse kaasatakse noori;
4.	Vallavalitsusele ja muudele organisatsioonidele esitatakse aktiivselt ettepanekuid ja arvamusi Tammneemet puudutavate otsuste tegemisel;
5.	Toimub omavahelise suhtlus ja organiseeritud infovahetus, külakoosolekud. Korraldatakse vallavalitsuse infopäevi, luuakse kodulehekülg ja avatakse elektrooniline foorum;  
6.	Külal on oma seltsitegevuseks ruumid;
7.	Tammneeme küla on esindatud Viimsi vallavolikogus.

Tegevuste kavandamisel tuleb arvestada ka ealiste vajadustega, vanemad inimesed, kes liiguvad vähe või ühistranspordiga, vajavad ja tarbivad teenuseid enam kohapeal.
Samuti vajavad nad kohapeal kooskäimiskohta.
Inimeste, kes teevad oma igapäevatoiminguid valdavalt küla piires, vaatevinklist etendavad tähtsamat rolli elukondlike teenuste kohapealne kätesaadavus, vabaaja veetmise võimalused, turvalisus ja miljööväärtus. Tallinnas tööl käivatele inimestele on olulisemad liikluskorraldus, lasteaia olemasolu läheduses, sportimisvõimalused. 

Käesolev arengu- ja tegevuskava on koostatud pikas ajapersperktiivis, kümne aasta peale. Kuna elame dünaamilises keskkonnas, siis on üsna raske ette näha, millised muutused võivad toimuda selle aja jooksul nii kodukandi, omavalitsuse, riigi, regionaalsel või kogu maailma tasandil. See dokument ei peaks lõplikult fikseerima kõike kirjapandut, vaid olema muutustele ja värsketele ideedele avatud. Selleks ootame eelkõige külarahva panust, kuid kõik asjalikud ettepanekud ja loomulikult ka konstruktiivne kriitika on teretulnud.