EELNÕU
14.12.2015

VABARIIGI VALITSUS

M Ä Ä R U S

	Tallinn	

	Prangli maastikukaitseala kaitse-eeskiri¹

Määrus kehtestatakse looduskaitseseaduse § 10 lõike 1 alusel.

1. peatükk
ÜLDSÄTTED

§ 1. Prangli maastikukaitseala kaitse-eesmärk
(1) Prangli maastikukaitseala² (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on kaitsta:
1) maastikku, looduslikke ja poollooduslikke kooslusi ning kaitsealuseid liike;
2) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv nr 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7−50) nimetab I lisas. Need on rannikulõukad (1150*)3, rannaniidud (1630*), püsitaimestuga liivarannad (1640), hallid luited (2130*), rusked luited kukemarjaga (2140*), metsastunud luited (2180), kadastikud (5130) ja liigirikkad madalsood (7230);
3) liiki, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25) nimetab I lisas. See liik on merikotkas (Haliaeetus albicilla).

(2) Kaitsealune maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.

(3) Kaitsealal kehtivad looduskaitseseaduses sätestatud piirangud käesolevas määruses sätestatud erisustega.

§ 2. Kaitseala asukoht
(1) Kaitseala asub Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli ja Aksi saarel Idaotsa külas.

(2) Kaitseala välis- ja vööndite piir on esitatud kaardil määruse lisas4. 

§ 3. Kaitseala valitseja
Kaitseala valitseja on Keskkonnaamet.
§ 4. Kaitse alla võtmise ja piirangute põhjendused
Määruse seletuskirjas5 on esitatud põhjendused:
1) kaitse alla võtmise eesmärkide vastavuse kohta kaitse alla võtmise eeldustele;
2) loodusobjekti kaitse alla võtmise otstarbekuse kohta;
3) kaitstava loodusobjekti tüübi valiku kohta;
4) kaitstava loodusobjekti välis- ja vööndite piiri kulgemise kohta;
5) kaitsekorra kohta.

2. peatükk
KAITSEKORRA ÜLDPÕHIMÕTTED

§ 5. Lubatud tegevus
(1) Inimestel on lubatud viibida, püüda kala, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal.

(2) Telkimine ja lõkke tegemine on lubatud kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. 

(3) Sõidukiga sõitmine on lubatud teedel, jalgrattaga ka radadel. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid ja maastikusõidukiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel ja kaitse-eeskirjaga lubatud töödel.

(4) Kaitsealal on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine.

(5) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud Aksi sihtkaitsevööndis 15. veebruarist 31. juulini. 

§ 6. Keelatud tegevus
Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ja sihtotstarvet;
2) koostada maakorralduskava ja teha maakorraldustoiminguid;
3) kehtestada detail- ja üldplaneeringut;
4) lubada ehitada ehitusteatise kohustusega või ehitusloakohustuslikku ehitist; sealhulgas lubada püstitada või laiendada lautrit või paadisilda;
5) anda projekteerimistingimusi;
6) anda ehitusluba;
7) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba ega esitada ehitusteatist;
8) jahiulukeid lisasööta.

§ 7. Tegevuse kooskõlastamine 
(1) Kaitseala valitseja ei kooskõlasta tegevust, mis kaitse-eeskirja kohaselt vajab kaitseala valitseja nõusolekut, kui see võib kahjustada kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitseala seisundit. 

(2) Kui tegevust ei ole kaitseala valitsejaga kooskõlastatud või tegevuses ei ole arvestatud kaitseala valitseja kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmisel tegevus ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või kaitseala seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt haldusmenetluse seadusele õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse suhtes.

3. peatükk
SIHTKAITSEVÖÖND

§ 8. Sihtkaitsevööndi määratlus
(1) Sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste ning merikotka elu- ja pesitsuspaiga kaitseks.

(2) Kaitsealal on Aksi sihtkaitsevöönd.

§ 9. Sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk
Sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on looduslike ja poollooduslike koosluste ning merikotka elu- ja pesitsuspaiga kaitse.

§ 10. Lubatud tegevus
(1) Sihtkaitsevööndis on lubatud kuni 20 osalejaga rahvaürituse korraldamine kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.

(2) Kaitseala valitseja nõusolekul on sihtkaitsevööndis lubatud:
1) rohkem kui 20 osalejaga rahvaürituse korraldamine kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud, ning rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas;
2) hooldustööd kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks;
3) koosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile;
4) poollooduslike koosluste ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik tegevus;
5) olemasolevate rajatiste, sh tuletorni ja kraavide hooldustööd ning uute rajatiste püstitamine kaitseala tarbeks;
6) pilliroo ja adru varumine.

§ 11. Keelatud tegevus
Sihtkaitsevööndis on keelatud:
1) majandustegevus;
2) loodusvarade kasutamine.

4. peatükk
PIIRANGUVÖÖND

§ 12. Piiranguvööndi määratlus
(1) Piiranguvöönd on kaitseala osa, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.

(2) Kaitsealal on Prangli piiranguvöönd.

§ 13. Piiranguvööndi kaitse-eesmärk
Piiranguvööndi kaitse-eesmärk on rannikukoosluste, luitemetsade ja maastiku kaitse.

§ 14. Lubatud tegevus
(1) Piiranguvööndis on lubatud:
1) majandustegevus, arvestades käesolevas määruses sätestatud erisustega;
2) kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas;
3) rajatise püstitamine kaitsealal asuva kinnistu või kaitseala tarbeks, arvestades § 6 punktides 3–7 sätestatut.

(2) Kaitseala valitseja nõusolekul on piiranguvööndis lubatud lageraie kuusikutes langi pindalaga kuni 0,5 ha ning turberaie langi pindalaga kuni 4 ha, kusjuures tuleb säilitada koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus.

§ 15. Vajalik tegevus
Piiranguvööndis poollooduslike koosluste esinemisaladel on vajalik nende ilme ja liigikoosseisu säilimise tagamiseks puu- ja põõsarinde harvendamine.

§ 16. Keelatud tegevus
(1) Piiranguvööndis on keelatud: 
1) uue maaparandussüsteemi rajamine;
2) veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine;
3) maavara kaevandamine;
4) puhtpuistute kujundamine ja energiapuistute rajamine;
5) biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine;
6) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud § 14 lg 1 p 3 juhul.

(2) Piiranguvööndis on keelatud puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnaselt. Kui pinnas seda võimaldab, võib kaitseala valitseja lubada puidu kokku- ja väljavedu.

5. peatükk
LÕPPSÄTTED

§ 17. Määruse jõustumine
Määrus jõustub kümnendal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.

§ 18. Määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 30. detsembri 1999. a määrus nr 441 „Prangli maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.

§ 19. Määruse muutmine
Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005. a määruse nr 144 „Hoiualade kaitse alla võtmine Harju maakonnas” lisas esitatud Prangli hoiuala kaart asendatakse käesoleva määruse lisas 2 esitatud kaardiga (lisatud).

§ 20. Menetluse läbiviimine
	Prangli maastikukaitseala kaitse-eeskirja kehtestamise menetlus viidi läbi keskkonnaministri käskkirjaga nr X algatatud haldusmenetluses, mille ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas. 

§ 21. Vaidlustamine
	Määrust on võimalik vaidlustada, esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras, osas, millest tulenevad kinnisasja omanikule või valdajale õigused ja kohustused, mis puudutavad kinnisasja kasutamist või käsutamist.

1 Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50).

2 Prangli maastikukaitseala on moodustatud Harju Rajooni RSN Täitevkomitee 29. detsembri 1981. a otsusega nr 258 „Harju rajoonis asuvate riikliku kaitse alla kuuluvate kohaliku tähtsusega objektide kinnitamisest” kaitse alla võetud Prangli kaitsemetsa ja Vabariigi Valitsuse 10. veebruari 1999. a määrusega nr 57 „Parika looduskaitseala ning Kolga lahe ja Pirita jõeoru maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine” kaitse alla võetud Aksi saare põhjal. Vabariigi Valitsuse 30. detsembri 1999. a määrusega nr 441 „Prangli maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine” moodustati Prangli maastikukaitseala. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 2 alapunktist 320 hõlmab kaitseala Prangli loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju loodusala kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.

3 Sulgudes on siin kaitstava elupaigatüübi koodinumber vastavalt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ lisale I. Tärniga (*) on tähistatud esmatähtis elupaigatüüp.

4 Kaitseala välis- ja vööndite piir on kantud määruse lisas esitatud kaardile, mille koostamisel on kasutatud Eesti põhikaarti (mõõtkava 1 : 10 000) ja maakatastri andmeid. Kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (www.register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).

5 Seletuskirjaga saab tutvuda Keskkonnaministeeriumi veebilehel www.envir.ee.

Taavi Rõivas
Peaminister 

Marko Pomerants
Keskkonnaminister

Heiki Loot
Riigisekretär

Lisa 1 Prangli maastikukaitseala
Lisa 2 Prangli hoiuala