VIIMSI VALLAVOLIKOGU

M Ä Ä R U S

12. aprill 2005 nr 19

Määrus kehtestatakse planeerimisseaduse § 5, ehitusseaduse § 19 lõike 4 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 29 alusel. 

Viimsi valla ehitusmäärus

1. peatükk
ÜLDSÄTTED 

§ 1. Ehitusmääruse eesmärk 

(1) Viimsi valla ehitusmääruse eesmärk on korraldada planeerimisseaduse ja ehitusseaduse rakendamist kooskõlas looduskaitseseaduse ja teiste seadustega ning valla või selle osade planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtetega, samuti valla omavalitsuse siseste ülesannete jaotust. 

(2) Viimsi valla planeerimis- ja ehituspoliitikat ning üldist planeerimis- ja ehituskorraldust kujundab ja suunab vallavolikogu ning viib ellu vallavalitsus. 

2. peatükk
ÜLESANNETE JAOTUS 

§ 2. Vallavolikogu pädevus 

Vallavolikogu pädevusse kuulub:
1) valla ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
2) üldplaneeringu ja üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu algatamine ning nende lähteülesannete kinnitamine ja muutmine;
3) detailplaneeringu algatamine aladel ja juhtudel, millele planeerimisseaduse § 3 lõikes 2 ei ole sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust;
4) detailplaneeringu algatamine, vastuvõtmine ja kehtestamine käesoleva ehitusmääruse § 9 lg 4 nimetatud juhul; 
5) üldplaneeringu ja üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu vastuvõtmine ning avaliku väljapaneku väljakuulutamine;
6) üldplaneeringu kehtestamine;
7) detailplaneeringu kehtestamine, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, välja arvatud juhul, kui järelevalve kohustus tuleneb ainult planeeringuvaidlusest;
8) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine;
9) naaberomavalitsuste üldplaneeringute kooskõlastamine;
10) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine kinnisasja sundvõõrandamise seaduses ettenähtud alusel, kui see on vajalik üldplaneeringu või detailplaneeringu elluviimiseks;
11) kinnisasja omaniku nõudel kinnisasja võõrandamise otsustamine, kui kehtestatud planeeringuga nähakse ette kinnisasja kasutamine avalikul otstarbel või piiratakse oluliselt kinnisasja senist kasutamist või muudetakse senine kasutamine võimatuks;
12) kinnisasja omaniku nõudel kitsendustest või detailplaneeringu kehtetuks tunnistamisest tuleneva kahju hüvitamise otsustamine;
13) maavanemale ettepaneku tegemine maakonnaplaneeringu korrigeerimiseks, kui kehtestatud maakonnaplaneering on vastuolus kehtiva üldplaneeringuga või riivab valla seaduslikke õigusi ning selle ettepaneku tagasilükkamisel maakonnaplaneeringu vaidlustamiseks kohtusse pöördumise otsustamine;
14) üldplaneeringu või vallavolikogu poolt kehtestatud detailplaneeringu seaduslikkust vaidlustava ettepaneku kohta otsuse vastuvõtmine ning ettepaneku tegija informeerimine otsusest ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest;
15) hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi valla üldplaneeringu ülevaatamise tulemuste kohta otsuse vastuvõtmine ning tulemuste maavanemale teatavakstegemine;
16) loodusobjekti kohaliku kaitse alla võtmise menetluse algatamine ja kaitse alla võtmise otsustamine; 
17) keskkonnaohtlikele ehitistele ehitusloa andmise eelnev kooskõlastamine;
18) riiklikult tähtsa ehitise valla territooriumile paigutamise ettepaneku kohta otsuse tegemine ning riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu eelnev kooskõlastamine;
19) valla ehitusalaste üldaktide kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine. 

§ 3. Vallavalitsuse pädevus 

(1) Vallavalitsuse pädevusse maa-alade planeerimisel kuulub:
1) üldplaneeringu ja detailplaneeringu koostamise korraldamine, detailplaneeringu algatamine ja detailplaneeringu lähteülesande kinnitamine, välja arvatud üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu või detailplaneeringu, millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, algatamine ning sellise detailplaneeringu lähteülesande kinnitamine; 
2) üldplaneeringu kohase detailplaneeringu lähteülesande muutmine ning detailplaneeringu, sealhulgas üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu, esitamise tähtaja pikendamine; 
3) lepingu sõlmimine detailplaneeringu koostamise kohta kinnisasja omaniku või teiste detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikutega;
4) planeeringu koostamise ajal ajutise ehituskeelu kehtestamine planeeritaval maa-alal või selle osal, kui üldplaneeringu või detailplaneeringu algatamisel on teada, et algatatud planeeringuga kavatsetakse muuta selle maa-ala kohta varem kehtinud detailplaneeringut, sellega määratletud maakasutus- ja ehitustingimusi või krundi ehitusõigust;
5) kehtestatud üldplaneeringu alusel koostatud detailplaneeringule riigiasutuste või maakonna keskkonnateenistusega kooskõlastamise vajaduse määramine; 
6) detailplaneeringu vastuvõtmine pärast selle kooskõlastamist, välja arvatud sellise detailplaneeringu vastuvõtmine, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, välja arvatud juhul, kui järelevalve kohustus tuleneb ainult planeeringuvaidlusest;
7) detailplaneeringu, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, välja arvatud juhul, kui järelevalve kohustus tuleneb ainult planeeringuvaidlusest, esitamine vallavolikogule vastuvõtmiseks; 
8) detailplaneeringu kehtestamine, välja arvatud sellise detailplaneeringu kehtestamine, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, välja arvatud juhul, kui järelevalve kohustus tuleneb ainult planeeringuvaidlusest;
9) planeerimisseaduse kohase järelevalve läbinud üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu või detailplaneeringu, millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala ja maavanema poolt heakskiidetud üldplaneeringu esitamine vallavolikogule kehtestamiseks;
10) vallavalitsuse planeerimiskomisjoni ettepanekul detailplaneeringu koostamise lihtsustatud korra kasutamise otsustamine;
11) vallavalitsuse poolt kehtestatud detailplaneeringu seaduslikkust vaidlustava ettepaneku kohta otsuse vastuvõtmine ning ettepaneku tegija informeerimine otsusest ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest;
12) detailplaneeringu algatamise avalduse vormi kinnitamine;
13) naaberomavalitsuste detailplaneeringute kooskõlastamine;
14) muude kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate ülesannete täitmine, mis ei ole antud vallavolikogu ainupädevusse.

(2) Vallavalitsuse pädevusse ehituslikul projekteerimisel kuulub:
1) detailplaneeringu kohustuseta aladel uute hoonete ehitamiseks ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemiseks projekteerimistingimuste määramine 15 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates;
2) projekteerimistingimuste ning ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste taotluse vormi ning vajadusel muude dokumentide vormide kinnitamine;
3) mitme omavalitsuse maa-alal paiknevate rajatiste (teed, tehnovõrgud vms) projekti koostamiseks projekteerimistingimuste kooskõlastamine;
4) tellija funktsiooni täitmine munitsipaalehitiste projekteerimisel;
5) munitsipaalehitiste parimate arhitektuursete ja/või insenerilahendustega projekti saamiseks konkursi korraldamise otsustamine;
6) muude kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate ülesannete täitmine, mis ei ole antud vallavolikogu ainupädevusse.

(3) Vallavalitsuse pädevusse ehitamise ja ehitusjärelevalve alal kuulub:
1) ehitamiseks või ehitise lammutamiseks ehitusloa andmise otsustamine 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolu korral ehitusprojekti ekspertiisi esitamise päevast arvates;
2) väikeehitise ehitamiseks või ehitise tehnosüsteemide muutmiseks kirjaliku nõusoleku andmise otsustamine 10 päeva jooksul kirjaliku nõusoleku taotluse saabumise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti esitamise päevast arvates. Vallavalitsus võib põhjendatud vajaduse korral nõuda detailplaneeringu koostamist;
3) ehitise ohutusest lähtuvalt ehitusprojekti ekspertiisi või ehitusuuringu nõude seadmine; 
4) ehitusjärelevalve korraldamine valla territooriumil;
5) ehitusloa kehtetuks tunnistamine 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast või kehtetuks tunnistamise aluseks olevate asjaolude valla ametiisikutele teatavakssaamise päevast arvates;
6) ehitise kasutusloa andmise otsustamine 20 päeva jooksul pärast ehitise ülevaatust ja nõuetele vastavaks tunnistamist ning kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates;
7) ehitise ohutusest lähtuvalt ehitise või selle osa ekspertiisi nõude seadmine; 
8) kasutusloa kehtetuks tunnistamine 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast või kasutusloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevate asjaolude valla ametiisikutele teatavakssaamise päevast arvates;
9) tähtaja määramine inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtliku ehitise lammutamiseks või vastavusse viimiseks ehitistele esitatavatele nõuetele;
10) tähtaja määramine õigusliku aluseta püstitatud ehitise lammutamiseks;
11) tähtaja määramine ajutise ehitise lammutamiseks või muul viisil likvideerimiseks;
12) inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtliku ehitise nõuetele vastavusse viimise või lammutamise ning õigusliku aluseta püstitatud ehitise või tähtaegselt likvideerimata jäetud ajutise ehitise lammutamise ja ehitisega seotud maa-ala heakorrastamise korraldamine asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras;
13) ehitusseaduses sätestatud väärtegude kohtuväline menetlemine ja nende ametikohtade loetelu kinnitamine, mida täitev ametnik on väärteomenetluses pädev vallavalitsuse nimel osalema;
14) ehitise olemasolu aja jooksul kogu ehitusprojekti ja ehitisega seotud dokumentatsiooni säilimise tagamine;
15) tellija funktsiooni täitmine munitsipaalehitiste ehitamisel;
16) muude kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvate ülesannete täitmine, mis ei ole antud vallavolikogu ainupädevusse.

§ 4. Vallavalitsuse ametiisikute pädevus 

(1)  Abivallavanem-peaarhitekti pädevusse kuulub:
1) valla üld- ja detailplaneeringute ning ehitusjärelevalve alase töö üldine korraldamine;
2) osalemine valla üldplaneeringute ja arengukavade koostamises ning vastava eriala spetsialistide kaasamine planeeringute koostamisse;
3) vallale vajalike planeeringute ja munitsipaalehitiste projektide koostamise tagamine;
4) osalemine planeeringute koostamise käigus tekkivate planeeringuvaidluste lahendamise korraldamises ja seisukoha esitamine vastuväidete kohta;
5) planeeringutele ekspertiisi teostamise vajaduse otsustamine; 
6) planeeringute elluviimise järelevalve. 

(2)  Planeerimisameti juhataja pädevusse kuulub:
1) planeerimisameti töö juhtimine; 
2) valla üld- ja detailplaneeringute alase töö korraldamine;
3) vallavalitsuse planeerimiskomisjoni töö juhtimine;
4) planeeringute lähteülesannete kooskõlastamine;
5) osalemine järelevalve käigus lahendamata jäänud eriarvamuste lahendamisel;
6) planeeringu avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel planeeringus vajalike paranduste ja täienduste tegemise otsustamine;
7) järelevalve teostamine kehtestatud planeeringute elluviimise üle;
8) planeeringute alase kirjavahetuse korraldamine seaduses ettenähtud tähtaegadel;
9) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine üldistes planeerimisküsimustes;
10) pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi planeeringute ülevaatamise korraldamine;
11) planeeringute algatamise, koostamise, kooskõlastamise, avalikustamise, kehtestamise ja kehtetuks tunnistamise korraldamine;
12) planeeringute menetlusega seotud materjalide ja eelnõude esitamine vallavalitsusele ja vallavolikogule ning vallavolikogu komisjonidele;
13) planeeringu lähteseisukohtade, eskiislahenduste ja planeeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude tutvustamiseks avalike arutelude vajaduse määramine;
14) detailplaneeringutele illustreerivate jooniste või makettide lisamise nõude esitamine, kui planeering on vaja muuta arusaadavamaks avalikustamises ja otsustamises osalejatele;
15) planeeringu avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel planeeringus vajalike paranduste ja täienduste tegemise otsustamine ja korraldamine ning selle edastamine maavanemale järelevalve teostamiseks (kui planeering on maavanema järelevalve objektiks) koos informatsiooniga lahendamata planeeringuvaidluste kohta;
16) suhtlemine planeeringu üle järelevalve teostajaga ning järelevalve teostajalt nõusoleku taotlemine liigilt üldisema kehtestatud planeeringu muutmise ettepanekut sisaldavale detailplaneeringule; 
17) planeeringute menetlusega seotud materjalide ja eelnõude koostamine vallavalitsusele ja vallavolikogule ning vallavolikogu komisjonidele;
18) planeeringute avalike arutelude korraldamine; 
19) planeeringu avalikul väljapanekul esitatud vastuväidete ja ettepanekute kohta seisukoha võtmine ning nendele vastuväidetele ja ettepanekutele vastamine;
20) planeeringute koostamise käigus tekkivate planeeringuvaidluste lahendamine. 

(3) Planeeringuspetsialisti pädevusse kuulub:
1) vallavalitsuse planeerimiskomisjoni töös osalemine ja komisjoni planeerimise alaste otsuste dokumenteerimine;
2) pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi planeeringute ülevaatamise tulemuste esitamine maavanemale ning ülevaatuse tulemustest avalikkuse informeerimine ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimase mitteilmumisel ajalehtedes Harjumaa ja Eesti Päevaleht;
3) planeeringute seadusekohase menetlemise korraldamine;
4) seaduses ettenähtud tähtaegadel planeeringute menetlusest teatamine ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimase mitteilmumisel ajalehtedes Harjumaa ja Eesti Päevaleht;
5) detailplaneeringu algatamisest teatamine kinnisasja omanikule tähtsaadetisena edastatud kirjaga kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates, kui detailplaneeringu algatamisel on teada, et algatatav detailplaneering võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa sundvõõrandamise vajaduse;
6) planeeringu lähteseisukohtade, eskiislahenduste ja planeeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude tutvustamiseks avalike arutelude korraldamine;
7) vastava kinnisasja omanikule planeeringu avalikust väljapanekust teatamine internetis valla koduleheküljel ning tähtsaadetisena edastatud kirjaga hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust, kui üldplaneeringuga või detailplaneeringuga kavandatu toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi ehitusõigust;
8) planeeringu avaliku väljapaneku korraldamine;
9) planeeringu ja selle avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu korraldamine ühe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist ning arutelu dokumenteerimine; 
10) planeeringu avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks avaliku arutelu väljakuulutamine ning hiljemalt üks nädal enne avaliku arutelu toimumist arutelu koha ja aja teatavakstegemine internetis valla koduleheküljel ning ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimaste mitteilmumisel ajalehes Eesti Päevaleht; 
11) ühe nädala jooksul planeeringu kehtestamise otsuse tegemise päevast arvates üldplaneeringu või detailplaneeringu kehtestamise otsuse saatmine isikutele, kelle avaliku väljapaneku käigus tehtud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid planeeringu kehtestamisel ei arvestatud, ning kinnisasja omanikele, kelle senist maakasutust või ehitusõigust planeeringu alusel kitsendatakse;
12) kehtestatud planeeringute edastamise korraldamine maavanemale ja riigi maakatastri pidajale koos seaduses nõutava lisainformatsiooniga ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates;
13) kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamise tulemustest avalikkuse informeerimine vastavas ajalehes;
14) planeeringu koostamise käigus kogutud andmete ja materjalide säilimise ning huvitatud isikutele kättesaadavuse tagamine, planeeringu koostamise käigus kogutud geodeetiliste andmete edastamine valla maa-ametile;
15) huvitatud isikutele kehtestatud planeeringutega tutvumise võimaluse tagamine;
16) planeeringuprotsessi dokumenteerimine;
17) planeeringute arhiveerimise korraldamine;
18) planeeringute kinnituste vormistamine;
19) planeeringute alaste dokumentide vormistamine ja väljastamine;
20) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine planeerimisküsimustes.

(4) Planeerimisameti arhitekti pädevusse kuulub:
1) maavanema informeerimine algatatud planeeringutest;
2) planeeringute lähteülesannete koostamine ja vajadusel lähteülesannete kooskõlastamine vallavalitsuse ametitega ning lisakooskõlastuste vajaduse määramisene vastavalt planeerimisseaduse § 17 lg 3 p 3;
3) muudatuste kandmine üldplaneeringusse, kui kehtestatav detailplaneering sisaldab kehtestatud üldplaneeringu muutmise ettepanekut ja maavanem on järelevalve käigus muudatustega nõustunud;
4) planeeringute läbivaatamine, planeeringu vastavuse kontrollimine lähteülesandele, kooskõlastajate esitatud tingimustele ning teistele nõutele; 
5) planeeringuala kinnisasjade omanike kaasamine planeerimismenetlusse; 
6) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise kavatsusest teatamine internetis valla koduleheküljel ning ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimase mitteilmumisel ajalehtedes Harjumaa ja Eesti Päevaleht, ning enne planeeringu kehtetuks tunnistamist avalikkusele planeeringu senise elluviimise tulemuste selgitamine ja selle edasisest elluviimisest loobumise põhjendamine, kui vald soovib planeeringu elluviimisest loobuda;
7) planeerimisalastele kirjadele vastamine;
8) suhtlemine vallavalitsuse teiste ametitega ning informatsiooni jagamine planeeringute hetkeseisu kohta (sealhulgas vajadusel teedeinsenerile ettepaneku tegemine teede väljaehitamise lepingu sõlmimise ettevalmistamiseks); 
9) kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamise läbiviimine pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi ning ülevaatuse tulemustest avalikkuse informeerimine ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimase mitteilmumisel ajalehtedes Harjumaa ja Eesti Päevaleht; 
10) kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamise tulemuste esitamine maavanemale hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi;
11) planeeringute menetlusega seotud materjalide ja eelnõude koostamine vallavalitsusele ja vallavolikogule ning vallavolikogu komisjonidele;
12) avalikkuse informeerimine kavatsetavatest planeeringutest ning algatatud planeeringutest koos planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha ning planeeringu eesmärkide tutvustamisega ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimase mitteilmumisel ajalehtedes Harjumaa ja Eesti Päevaleht;;
13) planeeringute avalike arutelude osalemine; 
14) planeeringu avalikul väljapanekul esitatud vastuväidete ja ettepanekute kohta seisukoha võtmine ning nendele vastuväidetele ja ettepanekutele vastamine; 
15) planeeringute koostamise käigus tekkivate planeeringuvaidluste lahendamine; 
16) kehtestatud detailplaneeringu kehtetuks tunnistamisest teatamine ning põhjendamine ajalehtedes Harjumaa ja Viimsi Teataja, viimase mitteilmumisel ajalehtedes Harjumaa ja Eesti Päevaleht, ühe kuu jooksul planeeringu kehtetuks tunnistamise päevast arvates;
17) planeeringute elluviimise järelevalve. 

(5)  Ehitusameti juhataja-ehitusjärelevalve peainspektori pädevusse kuulub:
1) ehitusameti töö juhtimine;
2) valla ehitusjärelevalve alase töö korraldamine;
3) vallavalitsuse ehituskomisjoni töö juhtimine;
4) korteriomandi seadmiseks koostatud inventariseerimise toimikute vastavuse kontrollimine kinnitatud ehitusprojektile või mõõdistusprojektile ning selle vastavuse kinnitamine; 
5) ehitusprojektide kinnitamine ning vajadusel ehitusprojektide ekspertiisi korraldamine; 
6) loa andmise otsustamine ehitusgeoloogiliste uurimistööde tegemiseks;
7) ehitise ohutusest lähtuvalt ehitusuuringu nõude esitamine enne ehitusloa väljastamist;
8) ehitusprojekti nõude esitamine väikeehitise ehitamise ja tehnosüsteemide muutmise korral;
9) projekteerimistingimuste väljastamise kohta ettepanekute tegemine vallavalitsusele; 
10) ehitise ülevaatuse läbiviimine majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud korras ning seisukoha andmine ehitise ülevaatusel avastatud puuduste likvideerimise või ehitise kasutamiskõlblikkuse (kasutusloa väljastamise) kohta;
11) ehitise ülevaatusel tehnilistes küsimustes tekkinud erimeelsuste puhul ettepaneku tegemine erapooletu ehitusekspertiisi määramiseks;
12) ehituslubade ja ehitise kasutuslubade väljastamise ja kehtetuks tunnistamise kohta ettepaneku tegemine vallavalitsusele;
13) kirjalike nõusolekute andmise ja kehtetuks tunnistamise kohta ettepanekute tegemine vallavalitsusele; 
14) ehitustööde teostaja seaduse nõuetele vastavuse kontrollimine;
15) väärteomenetluse korraldamine oma pädevuse piires; 
16) omavoliliste ehitiste seadustamise või likvideerimisega seotud küsimuste lahendamine;
17) avariiohtlike ehitiste väljaselgitamine ning hoonete ja rajatistega toimunud avariide põhjuste uurimise korraldamine;
18) ehitustegevuse kohta laekunud kaebuste ja vaidluste lahendamine;
19) ehituslubade ning väikeehitiste püstitamiseks kirjalike nõusolekute vormistamine ja väljastamine vallavalitsuse korralduse alusel;
20) ehitise ülevaatuse aktide ning vallavalitsuse korralduse alusel kasutuslubade vormistamine ning väljastamine;
21) ehitisregistrile andmete esitamine ja ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtete väljastamine;
22) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine ehituskorralduse küsimustes;
23) riiklikele järelevalveasutustele andmete esitamine;
24) ehitusloa taotlemisel heakskiidetud projektist kõrvalekaldumisel sellega nõustumise otsustamine; 
25) ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest ja põhjustest teatamine kinnisasja omanikele, keda ajutine ehituskeeld puudutada võib, tähtsaadetisena edastatud kirjaga hiljemalt kaks nädalat enne ajutise ehituskeelu kehtestamist;
26) ajutise ehituskeelu kehtestamisest teatamine kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutab, tähtsaadetisena edastatud kirjaga ühe nädala jooksul ehituskeelu kehtestamise päevast arvates. 

(6)  Ehitusjärelevalve inspektori pädevusse kuulub:
1) ehitusjärelevalve teostamine valla territooriumil;
2) ehituslubade kehtetuks tunnistamise ettepanekute tegemine vallavalitsusele;
3) ehitustööde teostaja ja omanikujärelevalve teostaja vastavuse kontrollimine seaduse nõuetele;
4) väärteomenetluse korraldamine oma pädevuse piires; 
5) omavoliliste ehitiste seadustamise või likvideerimisega seotud küsimuste lahendamine;
6) avariiohtlike ehitiste väljaselgitamine;
7) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine ehitusjärelevalve alastes küsimustes;
8) ehitustegevuse kohta laekunud kaebuste ja vaidluste lahendamine ning kirjadele vastamine oma pädevuse piires;
9) osalemine ehitiste ülevaatusel. 

(7)  Ehitusjärelevalve inseneri pädevusse kuulub:
1) ehituslubade, kirjalike nõusolekute ja kasutuslubade taotluste läbivaatamine; 
2) ehituslubade, kirjalike nõusolekute ja kasutuslubade väljastamisega seotud haldusaktide eelnõude koostamine; 
3) ehituslubade, kirjalike nõusolekute ja kasutuslubade vormistamine ning väljastamine vallavalitsuse korralduse alusel;
4) osalemine vallavalitsuse ehituskomisjoni töös ning komisjoni otsuste vormistamine ja dokumenteerimine; 
5) ehitusprojektide kinnituste vormistamine;
6) osalemine ehitiste ülevaatusel, ehitise ülevaatuse aktide ning vallavalitsuse korralduse alusel kasutuslubade vormistamine ja väljastamine; 
7) seisukoha andmine ehitise ülevaatusel avastatud puuduste kõrvaldamise või kasutusloa väljastamise kohta;
8) ehitise ülevaatusel tehnilistes küsimustes tekkinud lahkhelide või erimeelsuste puhul ettepaneku tegemine erapooletu ehitusekspertiisi määramiseks;
9) ehitise kasutusloa väljastamise või kehtetuks tunnistamise ettepaneku tegemine vallavalitsusele;
10) ehituslubade kehtetuks tunnistamise kohta haldusaktide eelnõude koostamine;
11) lammutustööde projekti koostamise vajaduse määramine;
12) ehitustegevuse kohta laekunud kaebuste ja vaidluste lahendamine;
13) ehitustööde teostaja ja omanikujärelevalve teostaja vastavuse kontrollimine seaduse nõuetele;
14) ehitusloa taotlemiseks esitatud ehitusprojektide läbivaatamine, detailplaneeringutele, projekteerimistingimustele, ehitise arhitektuursetele ja ehituslikele lisatingimustele ning ehitusloa taotlemiseks esitatavale ehitusprojektile esitatavatele nõuetele vastavuse kontrollimine;
15) andmete esitamine ehitisregistrile ja ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtete väljastamine; 
16) ehitusprojektide ja ehitiste täitedokumentatsiooni arhiveerimise korraldamine;
17) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine ehituskorralduse küsimustes;
18) ehitustegevuse kohta laekunud kaebuste lahendamine ning kirjadele vastamine oma pädevuse piires;
19) majutus-, toitlustus-, kaubandusettevõtete ning lasteasutuste tunnustamisega seotud toimingute korraldamine ning nõutavate dokumentide vormistamine. 

(8)  Ehitusameti inseneri pädevusse kuulub:
1) andmete esitamine ehitisregistrile ja ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtete väljastamine; 
2) projekteerimistingimuste, ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste vormistamine, väljastamine, arhiveerimine, taotlusblankettide väljastamine, saabunud taotluste registreerimine;
3) projekteerimistingimuste avalikustamine käesoleva määruse §-s 14 sätestatud korras;
4) ehitusameti poolt välja saadetavate kirjade vormistamine postituseni;
5) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine oma pädevuse piires;
6) projekt- ja täitedokumentatsiooni arhiveerimine. 

(9)  Ehitusameti arhitekti pädevusse kuulub:
1) projekteerimistingimuste ning ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste koostamine ja nende kehtivuse tähtaja pikendamine;
2) ehitusprojektide läbivaatamine ning nende vastavuse kontrollimine detailplaneeringutele, projekteerimistingimustele, ehitise arhitektuursetele ja ehituslikele lisatingimustele ning ehitusloa taotlemiseks esitatavale ehitusprojektile esitatavatele nõuetele;
3) ehitusprojektidele hinnangu andmine, vajadusel ettepaneku tegemine ekspertiisi suunamiseks;
4) osalemine vallavalitsuse ehituskomisjoni töös;
5) füüsiliste ja juriidiliste isikute konsulteerimine projekteerimisküsimustes;
6) projekteerimisalaste vaidluste lahendamine ning kirjadele vastamine oma pädevuse piires;
7) osalemine ehitiste ülevaatusel ehitise kinnitatud ehitusprojektile või mõõdistusprojektile vastavuse kontrollimisel; 
8) ehitiste arhitektuurse välisilme ühtlustamise üle otsustamine lähtuvalt keskkonnast.

(10) Ehitusameti referendi pädevusse kuulub: 
1) andmete esitamine ehitisregistrile;
2) ehitusteabe kartoteegi korrastamine ja arhiveerimine;
3) ehitusameti poolt välja saadetavate kirjade vormistamine postituseni;
4) juriidiliste ja füüsiliste isikute konsulteerimine oma pädevuse piires;
5) ehituslubade ja väikeehitiste püstitamiseks kirjalike nõusolekute ning kasutuslubade vormistamine ja väljastamine vallavalitsuse korralduse alusel; 
6) ehitise ülevaatuse aktide vormistamine; 
7) vallavalitsuse ehituskomisjoni protokollide vormistamine; 
8) ehitusprojektide eskiiside arhiveerimise korraldamine.

(11) Vallavalitsuse ametiisikute pädevust planeerimis- ja ehitusalastes küsimustes täpsustatakse ametijuhenditega. 

§ 5.  Vallavalitsuse ehituskomisjon 

(1) Ehituskomisjoni pädevusse ehitustegevuse ja ehitusprojektide alal kuulub: 
1) ehitusprojektide läbivaatamine ja vajadusel ettepaneku tegemine ekspertiisi suunamiseks;
2) vallavalitsusele ettepanekute tegemine ehitusloa väljastamise ja kirjaliku nõusoleku andmise kohta;
3) ehitustegevuse kohta laekunud kaebuste ja vaidluste suhtes seisukoha võtmine;
4) seisukoha võtmine ehituslubade kehtetuks tunnistamise ja peatamise vajaduse kohta;
5) ehitiste ülevaatusel ilmsiks tulevate probleemide suhtes seisukoha võtmine; 
6) seisukoha võtmine projekteerimistingimuste väljastamise vajalikkuse kohta; 
7) projekteerimistingimuste ning ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste koostamisel ja väljastamisel ilmsiks tulevate probleemide kohta seisukoha võtmine. 

(2) Ehituskomisjoni pädevust täpsustatakse komisjoni põhimäärusega. 

§ 6.  Vallavalitsuse planeerimiskomisjon

(1) Planeerimiskomisjoni pädevusse planeeringute alal kuulub: 
1) kõikide planeeringute algatamise taotluste kohta seisukoha esitamine vallavalitsusele, vallavolikogule või vallavolikogu komisjonidele;
2) planeeringute eskiislahenduste läbivaatamine ja nende kohta seisukoha andmine ning vajadusel ettepanekute esitamine nende lahenduste muutmiseks; 
3) esitatud planeeringute läbivaatamine ja vajadusel suunamine eksperthinnangu saamiseks;
4) planeeringute avaliku väljapaneku tulemuste analüüs ning seisukohtade esitamine planeeringuvaidluste kohta; 
5) seisukoha andmine planeeringute kehtestamise kohta; 
6) seisukoha andmine planeeringute kehtetuks tunnistamise kohta. 

(2) Planeerimiskomisjoni pädevust täpsustatakse komisjoni põhimäärusega.

§ 7.  Vallavalitsuse arhitektuurikomisjoni pädevus

(1) Arhitektuurikomisjoni pädevusse planeeringute alal kuulub:
1) abivallavanem-peaarhitekti konsulteerimine planeerimise ja arhitektuuri küsimustes ja seisukoha esitamine vallavalitsusele, vallavolikogule või vallavolikogu komisjonidele;
2) üldplaneeringu ja peaarhitekti ettepanekul üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu kohta seisukoha esitamine vallavalitsusele, vallavolikogule või vallavolikogu komisjonidele enne nende vastuvõtmist;
3) Haabneeme aleviku ja Viimsi aleviku ning nende lähiümbruse detailplaneeringute kohta seisukoha esitamine lähteülesande staadiumis;
4) Haabneeme aleviku ja Viimsi aleviku ning nende lähiümbruse arengukontseptsiooni kujundamiseks ettepanekute tegemine koostöös abivallavanem-peaarhitektiga.

(2) Arhitektuurikomisjoni pädevusse ehitusprojektide alal kuulub olulise arhitektuurse või ruumilise mõjuga objektide ehitusprojektide läbivaatamine abivallavanem-peaarhitekti ettepanekul ja seisukoha esitamine vallavalitsusele, vallavolikogule või vallavolikogu komisjonidele;

(3) Arhitektuurikomisjoni pädevust täpsustatakse komisjoni põhimäärusega.

3. peatükk
MAA-ALADE PLANEERIMINE 

§ 8. Üldplaneering 

(1) Üldplaneering on omavalitsuse arengut määrav strateegiline dokument. Üldplaneeringu algatab vallavolikogu ning selle koostamise aluseks on valla arengukava ja kinnitatud lähteülesanne. 

(2) Üldplaneeringu koostamist korraldab abivallavanem-peaarhitekt ja planeerimisameti juhataja. Üldplaneeringu lähteülesande koostamist korraldab planeerimisamet. Lähteülesanne kooskõlastatakse vajadusel naabervaldade, asjasse puutuvate riiklike ametite ja inspektsioonidega ning valla territooriumil asuvate kaitsealade valitsejaga. 

(3) Lähteülesande kinnitab vallavolikogu ning sellega määratakse kindlaks üldplaneeringu graafilise osa koosseis ja graafilise materjali mõõtkava, samuti kooskõlastavate ametite, inspektsioonide ja muude asutuste nimekiri ning valla lähteseisukohad planeeringu koostamiseks. 

(4) Üldplaneeringu kooskõlastamise korraldab planeerimisamet koostöös planeeringu koostajaga, vallavolikogu komisjonidega, naabervaldadega, asjasse puutuvate riiklike ametite, inspektsioonide ja asutustega ning valla territooriumil asuvate kaitsealade valitsejatega, samuti planeeringu järelevalvet teostava maavanema või maavanema poolt määratud asutuste ja ametiisikutega. 

(5) Kui avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel tehtud vajalike paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused, korratakse avalikku väljapanekut ja avalikku arutelu. 

(6) Üldplaneeringu kehtestab vallavolikogu. 

§ 9. Detailplaneering 

(1) Detailplaneering koostatakse üldjuhul üldplaneeringu elluviimiseks, kuid erandkorras võib sellega teha ettepaneku ka üldplaneeringu osaliseks muutmiseks. 

(2) Detailplaneeringu algatamise vajadus arutatakse taotlejaga eelnevalt läbi koos planeerimisameti juhataja või planeerimisameti arhitektiga, võrreldakse taotlust üldplaneeringu ja kehtivate detailplaneeringutega ning vajadusel tutvutakse olukorraga kohapeal. 

(3) Kui detailplaneeringu algatamise taotluses näidatud planeeringuala suhtes on detailplaneering juba algatatud, siis teavitatakse taotlejat pooleliolevast detailplaneeringu menetlusest ning sama maa-ala suhtes enne menetluses oleva detailplaneeringu kehtestamist uut algatamise otsust vastu ei võeta. 

(4) Kui detailplaneeringu algatamise taotluses näidatud planeeringuala suhtes on detailplaneering juba kehtestatud ning uue detailplaneeringuga kavandatakse kehtivat detailplaneeringut oluliselt muuta (ehitusmahud, kruntimine, infrastruktuur), tuleb esitada põhjendatud taotlus. Sellisel juhul otsustab detailplaneeringu algatamise, vastuvõtmise ja kehtestamise vallavolikogu. Taotlus vaadatakse enne vallavolikogule esitamist läbi vallavalitsuse planeerimiskomisjonis, seejärel vallavolikogu maa- ja planeerimiskomisjonis ning vajadusel vallavalitsuse arhitektuurikomisjonis abivallavanem-peaarhitekti ettepanekul.

(5) Detailplaneeringu algataja esitab vallavalitsusele kirjaliku avalduse vastavalt vallavalitsuse poolt kinnitatud avalduse vormile koos planeeringu eskiisiga, selgitades selles planeeringu otstarvet ja eesmärke, näidates taotletava planeeringuala suuruse ning planeeringu mahu (kas üks või mitu krunti, kvartal või suurem maa-ala), samuti detailplaneeringu lähteülesande koostamise tellimuse ja planeeringu finantseerimise õiguse taotluse. Avaldus peab sisaldama füüsilise isiku puhul tema nime, isikukoodi, elukoha aadressi ja kontaktandmeid; juriidilise isiku puhul tema nime, registreerimisnumbrit, asukoha aadressi, esindaja nime ja esindusõiguse alust ning kontaktandmeid. Avaldusele lisatakse:
	1) senise maakasutuse puhul maakasutusõigust ja hoonete omandiõigust tõendavad dokumendid (maa andmise otsus, maa looduses eraldamise akt, hooneregistri tõend vms);
2) kinnistu olemasolul kinnistusraamatu väljavõte;
3) kinnistu omaniku nõusolek, kui taotleja ei ole kinnistu omanik; 
	4) omandireformi objektiks oleva maa puhul maa tagastamise või kompenseerimise korralduste koopiad;
	5) taotletava detailplaneeringu eesmärkide kirjeldus ja eskiislahendus, mis on soovitatavalt koostatud topo-geodeetilisele alusplaanile või ortofotole või muule maapinna reljeefi ning olemasolevaid ehitisi ja kõrghaljastust kajastavale alusplaanile paberkandjal mõõtkavas 1:500. 

(6) Üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu algatamise taotlus vaadatakse enne vallavolikogule esitamist läbi vallavalitsuse planeerimiskomisjonis, seejärel vallavolikogu maa- ja planeerimiskomisjonis ning vajadusel vallavalitsuse arhitektuurikomisjonis abivallavanem-peaarhitekti ettepanekul. Üldplaneeringule vastava detailplaneeringu algatamise taotluse vaatab enne vallavalitsusele esitamist läbi vallavalitsuse planeerimiskomisjon. 

(7) Üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu algatamise otsustab vallavolikogu. Üldplaneeringule vastava detailplaneeringu algatamise otsustab vallavalitsus, välja arvatud lõikes 4 nimetatud juhul. Planeeringute algatamise otsused võetakse vastu ainult koos kooskõlastatud ning vallavalitsuse poolt heakskiidetud lähteülesandega. 

(8) Detailplaneeringu lähteülesandega määratakse kindlaks planeeringu eesmärgid, vastavus kehtivale üldplaneeringule, planeeringuala ulatus, põhilised arhitektuurilised ja muinsuskaitselised nõuded, detailplaneeringu graafilise osa koosseis ja jooniste mõõtkava, samuti vajalikud kooskõlastused ja valla poolsed tingimused. Lähteülesanne koostatakse planeerimisameti, ehitusameti, keskkonnaameti, maa-ameti, kommunaalameti ning haridus- ja noorsooameti koostöös. Lähteülesande koostamist korraldab planeerimisamet. 

(9) Lähteülesandele vastava detailplaneeringu eskiislahendus esitatakse planeerimisametile paberkandjal topo-geodeetilisel alusplaanil (mitte vanem kui üks aasta) mõõtkavas 1:500, kui lähteülesandega ei ole määratud teisiti. 

(10) Kui kehtestatav detailplaneering sisaldab kehtestatud üldplaneeringu muutmise ettepanekut ja maavanem on järelevalve käigus muudatustega nõustunud, kehtestab vallavolikogu detailplaneeringu ning planeerimisameti arhitekt kannab vastavad muudatused üldplaneeringusse. 

(11) Detailplaneeringut võib koostada Eesti Riikliku Kunstiinstituudi, Tallinna Kunstiülikooli või Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala lõpetanud diplomeeritud arhitekt või linnaplaneerija, Eesti Põllumajandusülikooli maastikuarhitektuuri eriala lõpetanud diplomeeritud maastikuarhitekt või muu planeerimisseaduses toodud nõuetele vastav planeeringu koostamise õigust omav isik. Planeeringu koostaja kooskõlastab planeeringu planeerimisseaduses nimetatud riigiasutustega, samuti planeeringu järelevalvet teostava isiku poolt nõutud asutuste ja ametiisikutega ning esitab detailplaneeringu seisukoha saamiseks teistele detailplaneeringu lähteülesandes määratud ametnikele, asutustele ja inspektsioonidele. 

(12) Detailplaneering esitatakse vallavalitsusele digitaalselt ühes ja paberkandjal vähemalt viies eksemplaris, millest üks on kooskõlastustega algeksemplar ja mis säilitatakse valla arhiivis.

(13) Kooskõlastatud detailplaneering tuleb esitada vallavalitsusele vastuvõtmiseks hiljemalt kahe aasta jooksul planeeringu lähteülesande kinnitamise kuupäevast arvates, kui planeeringu algatamise otsuses ei ole sätestatud teisiti. Vallavalitsus võib põhjendatud taotluse alusel pikendada detailplaneeringu esitamise tähtaega. Taotlus detailplaneeringu esitamise tähtaja pikendamiseks tuleb esitada hiljemalt üks kuu enne detailplaneeringu esitamise tähtaja lõppemist. Kui detailplaneering ei ole tähtaegselt esitatud, kaotab detailplaneeringu algatamise otsus kehtivuse. 

(14) Kui vajalikud parandused ja täiendused muudavad detailplaneeringu põhilahendusi, korratakse avalikku väljapanekut ja avalikku arutelu. 

(15) Enne detailplaneeringu kehtestamist peab olema otsustatud planeeringuga kavandatud teede, tehnovõrkude ja haljastuse rajamise kohustus ning nende omandi kuuluvus. 

§ 10. Miljööväärtuslik ala

(1) Miljööväärtuslik ala on maa-ala, kus looduskeskkond, ehitised või mõlemad koos moodustavad erilist kaitset vääriva keskkonna.

(2) Miljööväärtuslikud alad määratakse detailplaneeringuga lähtudes valla üldplaneeringus seatud kaitse- ja kasutamistingimustest.

(3) Miljööväärtuslikul alal tuleb detailplaneeringu lähteülesandes selgitada, milles seisneb ala miljööväärtuslik olemus, kavandada miljööväärtusliku ala piir ja esitada soovitused ja nõuded ala planeerimisel.

§ 11. Väärtuslik roheala

(1) Väärtuslik roheala on loodusmaastik, väärtuslik kultuurmaastik, kooslus, voolu- või seisuveekogu, veekogude kaldad ja mere rand, maastiku üksikelement, park, haljasala või haljastuse üksikelement, mis omab ökoloogilist, esteetilist, teaduslikku, või ajaloolis-kultuurilist väärtust ning vajab piirkonna eripära arvestades kaitset.  

(2) Väärtuslikud rohealad määratakse detailplaneeringuga lähtudes valla üldplaneeringus seatud kaitse- ja kasutamistingimustest.

(3) Väärtuslikul rohealal tuleb detailplaneeringu lähteülesandes selgitada, milles seisneb roheala väärtuslik olemus, kavandada väärtusliku roheala piir ja esitada soovitused ja nõuded ala planeerimisel.

4. peatükk
EHITUSLIK PROJEKTEERIMINE

§ 12. Projekteerimise alused 

(1) Detailplaneeringu koostamise kohustuse korral on ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks kehtestatud detailplaneering. Vallavalitsus võib välja anda ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused. 

(2) Detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral on projekteerimise aluseks projekteerimistingimused. 

(3) Ehitise asukoha maaüksuse omadustest tulenevalt võivad lisaks lõikes 1 ja 2 nimetatule olla ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks projekteeritava ehitise asukoha maaüksuse ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemused.

§ 13. Projekteerimise soovist informeerimine 

(1) Taotleja informeerib vallavalitsuse ehitusametit projekteerimise alustamise soovist projekteerimistingimuste või ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste taotluse esitamisega. Informatsioon sisaldab järgmisi andmeid:
	1) projekteeritava ehitise lühikirjeldus (ehitiste arv krundil, korruste arv, hoone kõrgus maapinnast, ehitiste alune pind, katuse kalle, tulepüsivusaste);
	2) maakasutusõigust ja ehitiste omandiõigust tõendav dokument ning katastriüksuse plaan;
	3) krundi geodeetiline alusplaan, mis hõlmab naaberkrunte 20 m ulatuses ümber antud krundi perimeetri (projekteerimistingimuste taotlemisel). 

(2) Ehitusamet edastab saadud informatsiooni läbivaatamiseks ja seisukoha võtmiseks vallavalitsuse ehituskomisjonile, et täpsustada projekteerimistingimuste vajadust. 

§ 14. Projekteerimistingimused 

(1) Projekteerimistingimused on ehitise arhitektuursed ja ehituslikud tingimused, mis sisaldavad:
1) ehitise projekteerimiseks vajalikke tingimusi, projekti koosseisu, jooniste mõõtkava jm näitajaid;
2) arhitektuurseid nõudeid, ehitiste aluspinda, ehitiste arvu krundil, korruselisust, hoone kõrgust maapinnast, katuse kallet, tulepüsivusastet, insener-tehniliste võrkude rajamist; 
	3) projekti kooskõlastuste loetelu;
	4) projekteerimistingimuste kehtivuse tähtaega. 

(2) Teede projekteerimistingimused koostab kommunaalameti teedeinsener. 

(3) Projekteerimistingimused määratakse vallavalitsuse korralduse alusel 15 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates. Projekteerimistingimused väljastatakse taotlejale ehitusametis.

§ 15. Projekteerimistingimuste avalikustamine

Projekteerimistingimused avalikustatakse valla koduleheküljel 5 päeva jooksul ja pannakse välja tutvumiseks 7 päeva jooksul valla ehitusametis vallavalitsuse korralduse andmisest arvates ning avaldatakse ajalehes Viimsi Teataja 35 päeva jooksul teade, mis sisaldab järgmiseid andmeid: 
1)	kinnistu nimi ja asukoht, millele projekteerimistingimused väljastati;
2)	vallavalitsuse korralduse number ja kuupäev;
3)	kus ja millal on võimalik projekteerimistingimustega tutvuda.

§ 16. Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused

(1) Ehitis peab sobima keskkonda, arvestama vallas väljakujunenud arhitektuuri- ja ehitustava ning oma välisilmelt vastama piirkonna või lähiümbruse eripärale ja kujunduslikule stiilile.

(2) Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused sisaldavad detailplaneeringut täpsustavaid tingimusi ehitise hoonestusviisi, välisilme, piirete ja haljastuse sobitamiseks olemasoleva maastiku, tänavavõrgu ja ümbritsevate ehitiste keskkonda. Lisatingimused koostatakse ehitusameti poolt 15 päeva jooksul õigustatud isiku poolt esitatud vastava vormikohase taotluse esitamise päevast arvates ja väljastatakse taotlejale ehitusametis.

§ 17. Ehitusprojekt 

(1) Ehitusprojekt, välja arvatud väikeehitise ehitusprojekt, peab olema koostatud või kontrollitud ehitusseaduse §-s 47 nimetatud projekteerimises pädeva vastutava spetsialisti poolt. Ehitusprojekt kooskõlastatakse projekteerimistingimustes või ehitise arhitektuursetes ja ehituslikes lisatingimustes loetletud asutuste ja isikutega. 

(2) Ehitusprojekt peab olema loetav ja koostatud eesti keeles. Joonised peavad olema vormistatud vastavalt heale projekteerimistavale ning võimaldama projekti järgi ehitamist. Ehitusprojekt peab arvestama projekti koostamise aluseks oleva detailplaneeringuga sätestatud tingimustga. Projektile lisatakse projekteerimistingimused koos lisadega. 

(3) Taotleja esitab ehitusprojekti kahes eksemplaris ehitusametile, kes vaatab selle läbi hiljemalt kahe nädala jooksul ning vajadusel korraldab ehitusprojekti ekspertiisi. Teavet ehitusprojekti läbivaatamise tulemuste kohta väljastatakse ehitusametis. 

5. peatükk
EHITAMINE 

§ 18. Ehitis

(1) Ehitis on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi. Ehitised jagunevad hooneteks ja rajatisteks.

(2) Hoone on katuse, siseruumi ja välispiiretega ehitis.

(3) Rajatis on ehitis, mis ei ole hoone. Rajatiseks loetakse muu hulgas mere või siseveekogu põhja süvendamise teel rajatud laevakanalit.

(4) Elamu on alaliseks elamiseks ehitatud ja sellena kasutatav hoone, milles kogu pind või vähemalt pool sellest on ette nähtud alaliseks elamiseks.

(5) Üksikelamu on ühel krundil paiknev ühe korteriga elamu. Üksikelamu on ühele perele projekteeritud ja ehitatud elamu, mis on korteriteks jaotamata. Siia kuuluvad ka taluelamud (sh rehielamud) ja endised suvemajad, mis on kohandatud aastaringseks elamiseks.

(6) Aiamaja ja suvila on ühe korteriga hooajaliselt kasutatav hoone, mida ei kasutata aastaringseks elamiseks ning mis ei pea vastama täielikult elamutele seatud nõuetele. 

(7) Kaksikelamu moodustavad kaks ühele krundile või kahe kõrvutiasetseva krundi piirile küljeti kokkuehitatud üksikelamut. 

(8) Muu kahe korteriga elamu on kahe pere elamiseks sobitatud elamu, kus on kaks korterit (näiteks iseloomustavad sellist maja kaks kööki, kaks garaazi, eraldi sissepääsud vms tunnused).

(9) Ridaelamu moodustavad kolm või enam üksikelamut, mis on kinnisel hoonestusviisil üksteise külge ehitatud ja kus igal sektsioonil on oma katus ning kus kõikidel korteritel on tagatud sissepääs eluruumidesse õuest maapinnalt, esimese korruse tasemelt. Ridaelamu korterid on omavahel ühendatud, näiteks tulemüüri, autogaraazi, autovarjualuse või katusega. Ridaelamu korterid ei tohi paikneda üksteise peal. 

(10) Korter on ehituslikult piiritletud omaette elamiseks kasutatav elamu või selle osa.

(11) Korterelamu on kolme või enama korteriga elamu, mis ei ole ridaelamu. Näiteks korruselamu, galeriimaja vms.

(12) Abihoone on elamu, suvila või aiamaja juurde kuuluv majapidamise abiruume sisaldav hoone (näiteks puukuur, saun, garaaž, jäätmehoone, vundamendiga kasvuhoone, vms).

§ 19. Ehitamine

(1) Ehitamine on ehitise püstitamine, laiendamine, rekonstrueerimine, ehitise tehnosüsteemide muutmine või ehitise lammutamine.

(2) Ehitise püstitamine on uusehitise rajamine.

(3) Ehitise laiendamine on olemasoleva ehitise suurendamine juurde- (kõrvale), peale- või allaehitamise teel olemasoleval või sellega külgneval alal. 

(4) Ehitise rekonstrueerimine on ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine.

(5) Ehitise restaureerimine hõlmab olemasoleva ehitise säilitamiseks ning taastamiseks teostatavad tööd, kusjuures üldjuhul säilib ehitise varasem funktsionaalne ja arhitektuurne külg. 

(6) Ehitise lammutamine on olemasoleva ehitise täielik või osaline likvideerimine. 

§ 20. Kirjalik nõusolek 

(1) Vallavalitsuse kirjalik nõusolek on nõutav, kui püstitatakse, laiendatakse, rekonstrueeritakse või lammutatakse väikeehitist, mille ehitusalune pindala on 20-60 m2 või muudetakse ehitise tehnosüsteeme.

(2) Kirjaliku nõusoleku taotlus esitatakse vallavalitsusele majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kinnitatud vormi kohaselt paberkandjal. Kirjaliku nõusoleku taotleja vastutab enda poolt kirjaliku nõusoleku taotluses esitatud andmete õigsuse eest.

(3) Kirjaliku nõusoleku taotleja esitab vallavalitsusele järgmised dokumendid:
1)	ehitusprojekt, kui taotlejale on vastav nõue esitatud;
2)	väikeehitise asendiplaan, kui ehitise koordinaadid ei ole teada.  

(4) Ehitusprojekti nõude esitab taotlejale ehitusameti juhataja-ehitusjärelevalve peainspektor, põhjendades seda ehitise ohutusest, detailplaneeringust, projekteerimistingimustest ning ehitise arhitektuursetest ja ehituslikest lisatingimustest lähtuvalt.

§ 21. Ehitusluba 

(1) Ehitise püstitamiseks, laiendamiseks, rekonstrueerimiseks, tehnosüsteemide muutmiseks või ehitise lammutamiseks peab olema ehitusluba, välja arvatud väikeehitise ehitamise korral.

(2) Ehitusloa taotlus esitatakse vallavalitsusele majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kinnitatud vormi kohaselt paberkandjal, lisades tõendi riigilõivu tasumise kohta. Ehitusloa taotleja vastutab enda poolt ehitusloa taotluses esitatud andmete õigsuse eest.

(3) Lisaks ehitisele, mille ehitamiseks on vajalik ehitusluba, võib sama ehitusloa taotlusega esitada taotluse ehitise teenindamiseks vajalike rajatiste ehitamise kohta.

(4) Ehitusluba ehitise lammutamiseks võib taotleda ehitise omanik. Mitme isiku ühises omandis oleva ehitise korral peab taotlus ehitise lammutamiseks olema esitatud ehitise omanike poolt ühiselt. Ehitise lammutamise taotlusele tuleb lisada ehitise omandiõigust tõendav dokument ja ehitusprojekt ehitise lammutamiseks.

§ 22. Ajutise ehitise ehitamine  

(1) Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis.

(2) Ajutise ehitise kasutamise aeg määratakse kirjalikus nõusolekus, ehitusloas ja kasutusloas.

(3) Ajutine ehitis tuleb lammutada või muul viisil likvideerida vallavalitsuse määratud tähtpäevaks.

§ 23. Kaeveluba 

(1) Õiguse kaevetööde tegemiseks annab kaeveluba. 

(2) Kaeveluba väljastatakse vallavolikogu poolt kehtestatud korras. 

6. peatükk
EHITISE KASUTAMINE 

§ 24. Ehitise kasutusloa taotlus  

(1) Valminud ehitise kasutuselevõtmiseks või ehitise kasutusotstarbe muutmiseks esitatakse vallavalitsusele ehitise kasutusloa taotlus majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kinnitatud vormi kohaselt paberkandjal. Kasutusloa taotleja vastutab enda poolt kasutusloa taotluses esitatud andmete õigsuse eest.

(2) Mitme isiku ühises omandis oleva ehitise korral peab ehitise kasutusloa taotlus olema esitatud ehitise omanike poolt ühiselt.

(3) Kasutusloa taotluses võib taotleda ühele ehitisele mitut kasutamise otstarvet, mis kantakse samale kasutusloale. Samuti võib kasutusloa taotluses esitada taotluse ehitise või selle osa või ehitise ja selle teenindamiseks vajalike rajatiste kasutamise kohta. Mitme ehitise andmeid sisaldava kasutusloa taotluse korral väljastab vallavalitsus kasutusloa igale ehitisele eraldi.

(4) Ajutise ehitise korral võib kasutusloa taotluse esitada ehitusloa taotleja.

§ 25. Ehitise ülevaatus

(1) Ehitise ülevaatus viiakse läbi enne kasutusloa väljastamist kasutusloa taotluses nimetatud ehitise osas. Kasutusloa taotleja esitab vallavalitsusele järgmised dokumendid:
1) ehitusprojekt, mille kohaselt ehitis on ehitatud, või ehitise mõõdistusprojekt;
2) ehitise mahamärkimise akt (uusehitisel);
3) ehituse täitedokumentatsioon;
4) ehitustööde päevikud;
5) kaetud tööde aktid;
6) teostus- ja kontrollmõõdistamise joonised;
7) tehnovõrkude valdajate õiendid ja load energiaressursside kasutamise alustamiseks;
8) tehniliste seadmete ja süsteemide katsetuste aktid ja nende kasutusload;
9) õigusaktides sätestatud juhtudel kirjalik nõusolek ehitise või selle osa kasutusele võtmiseks;
10) tõend riigilõivu tasumise kohta. 

(2) Ehitise ülevaatuse viib läbi ehitusameti juhataja-ehitusjärelevalve peainspektor või ehitusjärelevalve insener. Nimetatud ametiisikud määravad ehitise ülevaatuse tegemisel kaasatavate isikute ja institutsioonide loetelu ning teevad kaasatavatele isikutele ja asutustele ettepaneku osaleda ehitise ülevaatusel. Ehitise ülevaatusele kaasatakse ehitusettevõtja ja projekteerija esindajad, vajadusel ka riiklike järelevalveasutuste (tervisekaitse, päästeameti, keskkonnakaitse, muinsuskaitse jt) esindajaid, eksperte jne. Üksikelamute, taluhoonete, suvilate, aiamajade, abihoonete ja väikeehitiste ülevaatusel võib loobuda ehitaja ja projekteerija kaasamisest ülevaatusele. 

(3) Ehitise ülevaatus toimub ehitise omanikule teatatud ajal.

(4) Ehitise ülevaatuse tegemisele kaasatud isikud ja asutused esitavad oma arvamuse kirjalikult.

(5) Ehitise ülevaatuse kohta koostatakse ehitise ülevaatuse akt, millele kirjutavad alla ehitise ülevaatusel viibinud ametiisikud. Akti vormi kehtestab vallavalitsus. Aktile lisatakse ülevaatuse tegemisele kaasatud isikute ja institutsioonide esindajate kirjalikud arvamused.

(6) Kui ehitise ülevaatuse käigus tuvastatakse ehitise nõuetele mittevastavus, teavitab ülevaatuse läbiviija ehitise omanikku ilmnenud asjaoludest ja põhjendustest.

§ 26. Ehitise mõõdistusprojekt 

(1) Ehitise mõõdistusprojekt koostatakse enne 1995. aasta 22. juulit õiguslikul alusel püstitatud ehitisele kasutusloa taotlemiseks või ajavahemikul 22. juulist 1995 kuni 2003. aasta 1. jaanuarini ehitusloata püstitatud väikeehitistele, torujuhtmetele, elektri- ja telekommunikatsiooniliinidele, veehoidlatele, tammidele ja lüüsidele kasutusloa taotlemiseks. Ehitise mõõdistusprojekt koostatakse ka nende ehitiste kohta, millel puudub projekt või mis ei ole ehitatud vastavalt olemasolevale kinnitatud ehitusprojektile, olenemata nende ehitiste ehitamise ajast. 

(2) Ehitise mõõdistusprojekt koosneb arhitektuursetest ja ehituslikest joonistest, mis on mõõdetud faktiliselt ehitatud ehitise ülesmõõdistamise teel. Ehitise mõõdistusprojekti koostamisel tuleb arvesse võtta geodeetilisele süsteemile esitatavaid nõudeid andmekogude seaduse tähenduses.

(3) Ehitise kasutusloa taotlemisel esitatakse vallavalitsusele majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud nõuetele vastav mõõdistusprojekt kahes eksemplaris.

(4) Ehitise mõõdistusprojekt kooskõlastatakse vastava päästeteenistuse ja vajadusel tervisekaitse asutusega ning teiste asjaomaste asutuste ja isikutega. 

§ 27. Ehitise kasutusluba 

(1) Ehitist võib kasutada ainult kasutusloas näidatud otstarbel. 

(2) Ehitise kasutusluba antakse vallavalitsuse korralduse alusel pärast ehitise ülevaatamist, ülevaatuse käigus tehtud ettekirjutuste täitmist, käesoleva ehitusmäärusega määratletud ehitusdokumentatsiooni üleandmist vallavalitsusele, võrguvaldajatega sõlmitud lepingute (veevarustus, kanalisatsioon, elekter, gaas, kaugküte jne) ja prügiveolepingu esitamist, tingimusel, et hoonele või piirdele on kinnitatud aadressi tähistav silt.

(3) Kasutusloa väljastajal on õigus põhjendatud juhtudel ehitise ohutusest lähtuvalt enne kasutusloa väljastamist nõuda ehitise või selle osa ekspertiisi tulemi esitamist.

(4) Kasutamise otstarbe muutmise avalduse laekumise järel määrab ehitusameti juhataja-ehitusjärelevalve peainspektor vajalikud kooskõlastused, detailplaneeringu koostamise vajaduse ning kasutamise otstarbe muutmise võimaliku ulatuse. Uue kasutusloa väljastamine otsustatakse kooskõlas kehtiva planeeringuga vallavalitsuse korraldusega. Krundi sihtotstarbe muutmine otsustatakse detailplaneeringu või maakorralduskavaga ja registreeritakse riigi maakatastris. 

(5) Kui ehitise kasutamise otstarbe muutmine tiheasustusalal või detailplaneeringu kohustusega alal hajaasustuses toob kaasa ehitamise ehitusseaduse § 3 lõike 2 tähenduses või maa-alade kruntideks jaotamise, siis on vajalik koostada detailplaneering, millest vallavalitsus teatab kirjalikult kasutamise otstarbe muutmise taotlejale. 

§ 28. Ehitiste korrashoid  

Ehitistel, nende ümbrusel ja piirdel peab olema projektile vastav korrastatud ja hooldatud välimus. Ehitiste puhul tuleb tagada nende arhitektuurne ja esteetiline sobivus konkreetsesse kohta.

7. peatükk
LÕPPSÄTTED

§ 29. Tähtajad planeerimis- ja ehitusvaldkonnas

Haldustoimingule, mille sooritamiseks planeerimisseaduses, ehitusseaduses või käesolevas määruses ei ole tähtaega määratud, kohaldatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud tähtaega. 

§ 30. Rakendussätted

(1) Tunnistada kehtetuks Viimsi Vallavolikogu 10. juuni 2003. a määrus nr 25. 

(2) Käesolev määrus avaldatakse Riigi Teataja elektroonilises andmekogus ning jõustub        1. mail 2005. 

Madis Saretok 
Volikogu esimees