Töö  nr.		 182-03			                                 Eksemplar  nr.  /6
Tellija:		Viimsi  Vallavalitsus
Töö  täitja:	OÜ MAAPLANEERINGUD, reg. nr. 10194910,

Harju  maakond,  Viimsi  vald,  Lubja  küla  
  LUBJA  KÜLA  KLINDIASTANGU PIIRKONNA ÜLDPLANEERING

TÖÖGRUPP:
	arhitekt, EAL	      			Jörgen  Vähi
	arhitekt, EAL (arvutitöötlus)		Maaja  Zolk
	maakorraldaja				Maia  Saareleht
	dr. geogr.,KMH litsents nr. 0058	Ene  Lausmaa
  	insener  		      			Ahto  Lepik
	tehnik					Eugen  Jakobson
	tehnik					Viive  Uibo

Juhataja  asetäitja	       Maaja  Zolk			        Tallinn,  11.2005.a.
									               - 2008	

SISUKORD			
SELETUSKIRI									  4
1.  PLANEERINGU  LÄHTEANDMED  						  4
2.  PLANEERINGU  ÜLDEESMÄRGID						  4
3.  OLEMASOLEV  OLUKORD							  4
	3.1.  Looduslikud  tingimused							  6
	3.2.  Maa-alal  paiknevad  hooned  ja  rajatised				  9
4.  PLANEERIMISLAHENDUS							11
	4.1.  Planeeringu  põhimõtted,  tsoneerimine					11
	4.2.  Kohaliku  tähtsusega  klindi  kaitseala					11
	4.3.  Miljööväärtuslik  piirkond						12
	4.4.  Hoonestatavad  alad							13
	4.5.  Teed  ja  liiklus								15
	4.6.  Veevarustus,  kanalisatsioon,  sadeveekanalisatsioon			15
	4.7.  Elektrivarustus								17
	4.8.  Side									18
	4.9.  Gaasivarustus								18
	4.10.  Keskkonnakaitse							18
	4.11.  Kuritegevuse riskide vähendamine. Turvalisus				20
	4.12.  Detailplaneeringute koostamise vajadus, järjestus ja majanduslikud 	  	         võimalused								21
	4.13.  Territooriumi bilanss							21
5. PIIRANGUD MAAKASUTUSELE	22
	5.1.  Kaitstavad  loodusobjektid						   22
	5.2.  Miljööväärtuslikud piirkonnad						   23
	5.3.  Teed. Tehnovõrgud ja -rajatised						   24
		5.3.1. Riigimaanteed. Kohalikud maanteed. Erateed			   24		5.3.2. Tehnovõrgud ja rajatised					   26		5.3.3. Elektriliinid							   27
		5.3.4. Telekommunikatsioonid						   28
		5.3.5. Gaasitorustikud							   28
		5.3.6. Veehaare							   29
		5.3.7. Heitvete puhastusseadmed. Kanalisatsioonitorustikud		   29
		5.3.8. Tuletõrjeveevõtukohad						   30		5.3.9. Navigatsioonimärgid						   30

6. KASUTATUD  MATERJALID							31

LISAD											34
Lisa 1.  Viimsi Vallavolikogu  otsus 09.09.2003.a. nr. 98 üldplaneeringu algatamise kohta											34
Lisa 2.  Lähteülesanne üldplaneeringu koostamiseks					38
Lisa 3.	 Fred Lainjärve kiri 06.02.2003.a. Harjumaa Keskkonnateenistusele 	ettepanekuga Viimsi klindiastangu osaliseks kaitse alla võtmiseks		41
Lisa 4.	 TTÜ Geoloogia Instituudi vanemteadur Avo Miideli kiri 17.03 2003.a. 
	nr. 1-3/94 Harjumaa Keskkonnateenistusele Viimsi klindiastangu 
	osaliseks kaitse alla võtmise vajadusest					42
Lisa 5. Väljavõte mullastikukaardist M 1:10 000					43
Lisa 6. Väljavõte Pirita Lillekasvatuse NS agroskeemist (RPI “Eesti 	Põllumajandusprojekt”, 1986)							44
Lisa 7. Viimsi Vallavalitsuse arhitektuurikomisjoni ettepanek Lubja küla 	klindiastangu piirkonna üldplaneerimiseks					45
Lisa 8. Planeeringuala paiknemine elamuehituse piirkondade skeemil Viimsi 
valla üldplaneeringu teemaplaneeringus “Viimsi valla üldiste 
ehitus-tingimuste määramine. Elamuehituse põhimõtted” 			49

JOONISED
	1.  Asukoha  skeem  	M  1:10 000			skeem 1		  7
	2.  Üldplaneering      	M  1:2000			joonis 1 		50
	3.  Tehnovõrgud     	M  1:2000	    		joonis 2 		51

SELETUSKIRI			
1. PLANEERINGU  LÄHTEANDMED
Üldplaneeringu  koostamise  aluseks  on  Viimsi  Vallavolikogu  otsus  09.09.2003.a.,  nr. 98, Lubja  küla  klindiastangu piirkonna üldplaneeringu algatamise kohta(vt. lisa 1) ja Viimsi .Vallavalitsuse 26.11.2004.a. korraldusega nr. 762 kinnitatud lähteülesanne üldplaneeringu koostamiseks (vt. lisa 2).
Üldplaneeringu  koostamisel  on  arvestatud  alljärgnevate  lähteandmetega:
	-  Harju  maakonnaplaneering;
	-  Viimsi  valla  üldplaneering; 
	- Viimsi  valla  mandriosa  külade  veevarustuse  ja  kanalisatsiooni  	perspektiivskeemide  korrektuur (AS Entec,2004,töö nr. 530/03-VK);
	-  planeeringualale  varemkoostatud  detailplaneeringud;
	-  Viimsi  Vallavalitsuse  arhitektuurikomisjoni  ettepanek (vt. lisa 7);
	-  planeeringu lähteseisukohtade tutvustamiseks korraldatud avalike arutelude 	materjalid (vt. piirkonna üldplaneeringu PASS).

Planeeritava  ala  üldsuurus  on  99 ha ja  olev  elanike arv planeeritaval alal ca 60.
Kaardialusena on kasutatud aerofotoplaani M 1:10 000 (1991.a.) ja põhikaarti. Klindi asukoht on täpsustatud katastriüksuste plaanide ja varemkoostatud detailplaneeringute topograafiliste plaanide alusel.
Töö väljundiks on seletuskiri ja arvutikaart (joonis  M 1:2000). Töö on koostatud tihedas koostöös maaomanike ja Viimsi Vallavalitsuse töötajatega. Nende esitatud ettepanekute ja arvamustega on töös arvestatud.

2. PLANEERINGU  ÜLDEESMÄRGID
Planeeringu  koostamise  vajadus  kerkis  üles  seoses  järsu  elamuehituse  surve  suurenemisega  kogu  Viimsi  valla  territooriumile.
Töö  koostamise  eesmärgiks  on: 	
	-  Lubja  küla  klindiastangu  piirkonna  planeerimiskontseptsiooni  loomine  ning  planeerimislahenduse  leidmine  eesmärgiga  luua  elanikkonnale  elamisväärne  elukeskkond  võimalikult  säilitades  piirkonnale  iseloomulikke  loodus-  ja miljööväärtuslikke  alasid;
	-  Lubja  küla  klindiastangu  piirkonna  tsoneerimine,  piirkonna  arenguks  vajalike  maa-alade  määramine,  maale sihtotstarvete  määramine;
	-  elamute,  sotsiaal- ja äriotstarbeliste  hoonete  rajamiseks  üldiste  arhitektuursete  nõuete  määramine; 
	-  teedevõrgu  korrastamine  ning  juurdepääsude  kavandamine  kõigile  maakasutustele;
	-  tehnovõrkude  lahendamine.

3. OLEMASOLEV  OLUKORD
3.1.  Looduslikud  tingimused
Reljeef
Planeeritav  maa-ala  paikneb  Viimsi  poolsaare  keskosas  ning  hõlmab  põhiosa üldiselt  tasasel  Põhja-Eesti  lavamaal  kerkivast  saarkõrgendikust - Viimsi  Lubjamäest  (absoluutne kõrgus 51-52 meetrit üle merepinna).  Viimsi  Lubjamägi  ja sellega  külgnev  ala  lõunas (kokku ca 100 ha) on kõige suurema absoluutse kõrgusega Põhja-Eesti rannikumadalikul säilinud lavamaa aluspõhjakõrgendik (jäänuksaar), kus  maapinna  absoluutne kõrgus ulatub 51-52 m ü.m. Ordoviitsiumi karbonaatsetest  kivimitest  koosneva  kolmnurgakujulise  saarkõrgendiku  pikkus on ca 3,4 km, laius  ca 1,6 km.
Planeeritav  ala on  läänes  piiritletud  kõrge  põhja-lõunasuunalise  klindiastanguga (maapinna  suhteline  kõrgus  ulatub  siin  kohati ca 35 m). Ala  põhjaosas  algavad  eelmainitust mõnevõrra  madalamad  lääne-idasuunaline  ja  kogu  ala  läbiv  loode-kagusuunaline klindiastang.  Lääne- ja  põhjaosa  klindiastangute  ühinemiskohal  paikneb  kõrgendiku  järsus  nõlvas  kaitse  alla  võetud  geoloogiline  objekt  Viimsi koobas  (Kuradikoobas).
Eeltoodu  väljendub  ka  planeeritava  ala  pinnamoes.  Ala  lääne-edelaosa  hõlmab  ca  70 %  ulatuses  tasane  lubjakiviplatoo,  ca  30 %  kogu territooriumist  moodustab  loode-kagusuunalise  astangu  tagune  vahelduva  reljeefiga  Lubja  tee  suunas  madalduv  ala.
Maakonnaplaneeringu  teemaplaneeringu  “Asustust  ja  maakasutust  suunavad keskkonnatingimused”  kohaselt on  kogu  planeeritav  ala  loetud  Harju  maakonna  huvitava  reljeefiga  alade  hulka.

Aluspõhi ja pinnakate 
Klindipealse  ala  geoloogiliseks  aluspõhjaks  on  lubjakiviplatoo.  Ida  suunas  avanevad  pinnakatte  all  glaukoniitliivakivid,  liivakivid ja  aleuroliidid.  Pinnakatte  paksus  planeeritava  ala  piires  on  muutuv  -  kohati katab aluspõhja vaid mõnekümne sentimeetri paksune kvaternaarisetete kiht (kõrgendiku lae lääneosa), kohati ulatub see paari meetrini (fluvioglatsiaalne kruus planeeritava ala kirdeosas).

ASUKOHA  SKEEM
SKEEM 1

Mullastik 
Mullaliikidest  on  enamlevinud  rähk-  ja  leetunud  mullad.
Valdavateks  mullaerimiteks  planeeritaval  alal  on  õhukesed  paepealsed (Kh” ja Kh”g),  nõrgalt  leetunud (LKI)  ja  leostunud (Ko)  mullad,  valla  edelaosas  on  domineerivaks  koreserikas  rähkmuld (Kr).  Alajaama  ümbruse  maakasutamisel  (hoonestamisel)  tuleb  arvestada,  et  gleistunud  õhukesed  paepealsed  mullad (Kh”g)  on  ebastabiilse  veere¯iimiga - kevadel  ja  suurtel  vihmaperioodidel  võib  tekkida  paele  seismajäänud  veega  alasid.
Ülevaade  planeeritava  ala  mullastikust  on  antud  lisas 5.
Maa-alal  on  madalaboniteedilised  maad  välja  arvatud  planeeritava  territooriumi  kagunurk (vt. lisa 6).
Suure  osa  katastriüksuste  sihtotstarbeks  on  seni  “maatulundusmaa”,  kuid  mulla  madala  viljakuse  tõttu  on  majanduslikult  ebaotstarbekas  tegelda  põllumajandusliku  tootmisega. 
Nii  looduslik  keskkond  kui  ka  juba  iidsetest  aegadest  pärinev  ja  jätkuv  inimtegevus  on  mõjutanud  maastikupildi  kujunemist.

Maavarad
Tööstuslikke  maavarasid  planeeritaval  alal  ei  ole.  Lubja  küla  ja  Viimsi  aleviku vahelisel  alal  leidub  lubjakivi, võrdlemisi  laialdasel  territooriumil  poolsaare  keskosas  leidub  sinisavi ( kasutamist  ei  leia,  puudub  nõudlus ),  kruusliiva  ja  liiva  leidub  vähesel  määral.

Haljastus
Kõrghaljastust  on  õhukese  paepealse  kasvukihi ja varem  põllumajanduslikus  kasutuses  olnud  maade  leviku  tõttu  vähe.  Suurim  puudegrupp  vanusega  60-80 a.  katab  platoo  keskosa  ca 600 m  pikkuse  loode-kagusuunalise  ribana (nn. suur puistu).  Lõunaosas  on selle jätkuks  Aiandi  teeni  ulatuv  ca 100 m x 150 m  suurusega  eelmisest  hõredam  ning  noorem  puudegrupp (nn. väike puistu ). Suuremate  gruppidena  kõrghaljastust  esineb  veel  põhja-  ning  loode-kagusuunalise astangu  esisel terrassil, kuhu osaliselt ulatub  ka  Mäealuse  maastikukaitseala  lääneserv. Väiksemad  puudegrupid  paiknevad  Lubja  tee  äärsete  taluhoonete  ümbruses.
Ala  lääneosa  on lage.  Klindi  rusukaldel  kasvavate  puude  võrad  ulatuvad  ca  8-9 m  üle  platoopinna  kogu  planeeritava  ala  läänepiiri  ulatuses.

Loodus-  ja  keskkonnakaitse
Kaitstavatest  looduse  üksikobjektidest  asub  käsitletava  ala  põhjaosas  Viimsi   koobas (Kuradikoobas).
Planeeritava ala kaguosa ulatub Põhja-Eesti klindi, väärtuslike metsa- ja sookoosluste ning pärandkultuurmaastiku kaitseks loodusobjektina kohaliku kaitse alla võetud Mäealuse maastikukaitsealale (hõlmab planeeritavale alale jäävat klinti ca 400  m ulatuses).
Tehnilise  infrastruktuuri  objektidest  paiknevad  planeeritaval  alal  teed, Viimsi  110/35/10 kV  alajaam,  kõrgepinge  õhuliinid,  mobiilsidemastid jne. Nimetatud  objektidest  tulenevate  kaitsevöönditega  on  planeeringus  arvestatud.

3.2.  Maa-alal  paiknevad  hooned  ja  rajatised
Hooned
	-  Tuletorn  koos  abihoonetega.
	-  Viimsi  alajaama  juures  paiknevad  tootmishooned  ja  2  elamut.
	-  Elamud  (põhiliselt taluhoonete kompleksidena)  paiknevad  suures  puistus  või  külgnevad  sellega,  samuti  Lubja  tee  ääres.
	-  Suure  puistu  ja  loode-kaguastangu  vahelisel  alal  on  valminud  ja  ehitamisjärgus  mitmed  ühepereelamud.
	-  Lubja  tee  ääres  paiknevad  kaks  2-korruselist  korterelamut.

Tehnorajatised
	-  Platoo keskosas  paikneb  Viimsi 110/35/10 kV  alajaam. Alajaama  siseneb idast  2x110 kV  toiteliini. Alajaamast  väljuvad  eri  suundadesse  10kV  õhuliinid.
	-  Alajaama  kõrval  ja  planeeringuala  lõunapiiril  paiknevad  mobiilside  mastid  kaitsevööndiga  80 m.

Teed,  jalgrajad
Planeeringuala  piirneb  põhjast  Viimsi - Randvere  kõrvalmaanteega  nr. 11250,  idast  Lubja  teega  (kohalik  maantee)  ja  lõunast Aiandi teega  (kohalik maantee).
Juurdepääs  suure  puistu  elamugrupile  toimub  mööda  Paenurme  teed,  alajaamale  mööda  Alajaama  teed.
Lisaks  on  maa-alal  mitmeid  erineva  kasutamisastmega  radasid,  millest  olulisem  on  alajaama  juurest  piki  elektri  õhuliinide  koridori  tuletornini  ja  sealt  üle  loode-kaguastangu  Lubja  teeni  kulgev  osalt  kruuskattega,  osalt  pinnastee.
Tuletorni  alt  Viimsi - Randvere  teelt  algab  jalgrada,  mis  viib  üle  põhja-  ja  loode-kaguastangute  suure  puistu  elamuteni.

Olulised  kaugvaated:
	-  tuletorni kõrvalt  klindiservalt (puistust puhastatud alalt) - läände (joonis 1);
	-  loode-kaguastangult  tuletorni  ja  rajatava  elurajooni  vaheliselt  alalt  -  põhja  ja  itta;
	-  Viimsi - Randvere  ja  Lubja  tee  ristmikult  -  klindile  ja  tuletornile;
	-  Lubja  teelt  loode-kaguastangule  ja  tuletornile.

4.   PLANEERIMISLAHENDUS

4.1.  Planeeringu  põhimõtted,  tsoneerimine
Klindiastangu  piirkonna  planeerimisel  on  arvestatud  maa-ala  maastikulise  mitmekesisusega,  kus  lage  ja  tasane  platoo  lõunaosas  vaheldub  äärmiselt  tundliku  planeerimist  vajava  maastikuliselt  suurejoonelise  reljeefiga  alaga  maa-ala  põhjaosas.
Planeering  arvestab  maa-ala  külgnemisega  funktsionaalselt  ja  looduslikult  teiselaadsete  aladega  (lääneklindi  terrassil  olev  park  koos  Haabneeme  aleviku  ühiskondliku  keskusega,  Mäealuse  maastikukaitseala,  äri-tootmisala,  uued  elamuehituspiirkonnad).
Planeeringuga  ei  ole  muudetud  Viimsi  valla  mandriosa  üldplaneeringujärgset  tiheasustusala  piiri (vt. skeem 1,lk. 7).
Arvestatud  on  planeeringualal  varemkoostatud  kehtestatud  detailplaneeringutega (vt. skeem lisa 11,lk. 52).
Maa-ala  on  kõige  üldisemalt  tsoneeritud:
	-  kohaliku  tähtsusega  klindi  kaitseala (piiriettepanek on osa piirkonnas kavandatavast klindi kaitsealast);
	-  miljööväärtuslik  piirkond;
	-  hoonestatavad  alad.

4.2.  Kohaliku  tähtsusega  klindi  kaitseala
Planeeritava  ala  kaguossa  ulatub  Põhja-Eesti  klindi,  väärtuslike  metsa-  ja  sookoosluste  ning  pärandkultuurmaastiku  kaitseks  loodusobjektina  kohaliku  kaitse  alla  võetud  Mäealuse  maastikukaitseala  lääneserv  (hõlmab  planeeritavale  alale  jääva  loode-kagusuunalise  klindi  terrassi  ca 400 m  ulatuses).
Põhja-Eesti  klint  on  esitatud  ka  UNESCO  maailmapärandi  nimekirja  lülitamiseks.
Astang  on  Viimsi  valla  maastiku  omapära  oluliselt  visuaalselt  ilmestav  esteetilise  väärtusega  ala.  Kuna  majanduslik  ( elamuehituse )  surve  piirkonnale  muutub  järjest  suuremaks,  seab  see  ohtu  siinsete  oluliste  loodusväärtuste  säilimise  ja  võib  ohustada  kogu  Viimsi  poolsaare  keskkonna  tasakaalu.
Lähtudes  eespooltoodust  on  töös  tehtud  kohaliku  tähtsusega  Viimsi  klindi  kaitseala  piiriettepanek (hõlmab osa  piirkonnas  kavandatavast  klindi  kaitsealast);
Piiriettepanek  hõlmab:
	-  läänes  60 - 100 m  laiuse  maa-ala  klindiastangu  piirist  sisemaa  suunas  kogu  klindi  ulatuses;
	-  loode - kagusuunaliselt planeeritavat ala läbiva klindiastangu 50 m laiune  klindipealne ja klindialune osa (v.a. Tõnikse ja Uus-Pärtle det.planeeringualade ulatuses).
Kaitsealale  on  vajalik  koostada  kaitse-eeskiri,  millega  üldjuhul  määratakse  nii  lubatud  kui  keelatud  tegevused.
Kaitsealal  on  keelatud  hoonestamine,  sõiduteede  rajamine,  kõrghaljastuse  likvideerimine.
Moodustatav  kaitseala  peaks  kujunema  vallaelanikele  oluliseks  puhke-  ja  virgestuspiirkonnaks.  Kaitseala  maastiku  säilitamiseks  ja väärtuse suurendamiseks  peab  ala  hooldama  (võsaraie,  vaadete  avamine,  niitmine)  ja  vältima  ala  prügistamist.
Üle  lääneklindi  serva  ulatuva  puistu  võraga  läänetuulte  eest  varjatud  maa-ala  sobib  hästi  rekreatsioonialaks  elurajoonile  (teemapargid,  installatsioonid  jms.).  Viimsi  klindilt  alla,  Haabneeme  aleviku  suunas  on  planeeritud  jalgteed  ja  trepid.
Rakendatavad  kitsendused  kaitsealadel  (nii klindi  kaitsealal  kui  miljööväärtuslikus  piirkonnas)  mõjutavad  küllaltki  oluliselt  maakasutust.  Kaaluda  tuleks  moodustatava  Viimsi  klindi  kaitseala  maade  osalist  munitsipaliseerimist  ning  rakendada  toetussüsteemi  (vald, riik).  Toetust  on  võimalik  taotleda  niitmis-  ja  võsaraietöödeks,  loomade  karjatamiseks  ning muude vajalike tööde  tegemiseks  Keskkonnaministeeriumilt.

4.3.  Miljööväärtuslik  piirkond
Maastiku  ilme  säilitamise ja  ka  klindiastangute  kaitse  huvides  on planeeritava ala kirdeosa  kõrghaljastusega  vaheastangust  Lubja  teeni  planeeritud  miljööväärtuslikus  piirkonnaks.
Endised  põllud  ja  karjamaad  moodustavad  piirkonnale  omase  miljööväärtusliku  pärandkultuurmaastiku.
Käesoleval  ajal  kasutusest  väljasolevaid  endiseid  põllumaid  ohustab  väärtuse  vähenemine  võsastumise  tulemusena.
Madala  mullaviljakuse  tõttu  (vt. lisa 6)  ja  väetisi  kasutamata  pole  siin  majanduslikult  tulus  põllumajandusliku  tootmise  arendamine,  ala  metsastamisel  kaoks  maastiku  mitmekesisus.  Vajalik  on  nende  alade  regulaarne  hooldamine  (niitmine, võsaraie).  Soovitada  võiks  väike-( kodu- ) loomade  kasvatamist  (näiteks  mitme  maaomaniku  ühisettevõtmisel  võiks  kaaluda  ponide  kasvatamist  ja  ponide  raja  väljaehitamist jm.).  
Miljööväärtusega ala põhjaosa vahelduvat reljeefi, samuti kõrghaljastusest vaba klindinõlva võiks kasutada aastaringse kasutusega spordi-puhkepiirkonnana. Piirkond vajab detailplaneeringut eesmärgiga välja selgitada eeldused ja võimalused erinevate tervisespordialade harrastamiseks.
Hoonestamine  miljööväärtusega  alal  on  võimalik  olevat  keskkonda  respekteeriva  hoonestuse  tihendamisega,  säilitades  seejuures  olulisemad  teede-radade  trasseeringud  ning  vaated.
Ühepereelamute  ehitamiseks  on  planeeritud  maad  põhimõttel:
	-  üksikud  elamud  olevate  talumajapidamiste  laiendusena;
	-  järsematele nõlvadele  ehitamine  on  keelatud;
	-  võimalik  elamute  reservala  (ca 5 elamut)  on  planeeritud  tasase  reljeefiga  vabale  alale.
Maa-ala  kagunurka  on  planeeritud  puhke-  ja  virgestusmaa  laste  spordi-  ja  mänguväljakute  rajamiseks  vastavalt  kehtestatud  detailplaneeringule.

4.4.  Hoonestatavad  alad
Uute  hoonestusalade  planeerimisel  on  arvestatud:
	-  Viimsi - Randvere  (nr. 11250)  kõrvalmaantee  kaitsevöönd  50 m  ja  sanitaarkaitsevöönd  60 m;
	-  kohalike  maanteede  kaitsevööndid  -  Lubja  teel  50 m,  Aiandi  teel  30 m;
	-  mobiilside  mastide  kaitsevöönd  80 m;
	-  110 kV  õhuliini  kaitsevöönd  25 m  mõlemale  poole;
	-  Viimsi  liitsihi  ülemise  märgi  ( tuletorni )  kaitsevöönd  50 m;
	-  suuremad  kõrghaljastusega  alad  ( suur puistu, väike puistu );
	-  planeeritud  klindikaitseala  ja  miljööväärtuslik  piirkond;
	-  varemkoostatud  kehtestatud  detailplaneeringud  (käsitletud  olemasoleva  olukorrana);
	-  planeeritava  ala  hoonestamine  on  oluliselt  komplitseeritud  maa-ala  läbivate  kõrgepinge  õhuliinide  tõttu.  Nende  paigaldamine  maa-alustesse  kaablitesse  on  eelduseks  tulemusrikkamale  planeeringule  ja  ühtlasi  tagatiseks  tervislikumale  elukeskkonnale.

Planeeritud  hoonestusala  jaguneb  kahte  ossa,  mida  poolitab  elurajooni  peatänav.
	-  Peatänava  suund  ja  Aiandi  teega  ristumise  koht  tuleneb  kõrvalpaikneva  elurajooni  planeeringulahendusest.
	-  Peatänava  teljel  paiknevad  olevad  ja  planeeritud  äri-  ja  tootmismaa-alad  (alajaam, veepuhastusjaam, kaubandus- ja teeninduskeskus, äri- ja büroohooned jms.)
	-  Veepuhastusjaama  asukoha  valik  toimus  koostöös  AS-ga Viimsi Vesi.  Asukoht  on  sobiv  paiknevana  samalaadse  tehnoehitise - alajaama  kõrval.  Paiknevana  elurajooni  keskel,  peab  erilist  tähelepanu  pöörama  veepuhastusjaama  arhitektuursele  välisilmele. 
	-  Peatänavast  edelasse  jääva  elurajooni  sisetänavavõrgu  suund  on  risti  Aiandi  tee  ja  lääneklindiga,  pikkade  tänavalõikude  vältimiseks  on  hoonestus  planeeritud  väiksemate  kvartalite  kaupa,  Aiandi tee  poolses  osas  ridaelamud,  lääneklindipoolses  osas  ühepereelamud.  Alajaama tee  ääres  on  ridaelamutega  koos  planeeritud  võimalus  äripindade  rajamiseks.  Hoonestustiheduse  vähendamiseks  on  kvartalitesse  planeeritud  rohkesti  haljasalasid  ja  puhke-virgestusalasid.  Suuremad  rohealad  -  kaitsehaljastuse  maad  paiknevad  planeeringualaga  külgneva  äri-tootmisala  ja  alajaama  ümber,  samuti  Aiandi  tee  ääres.
	-  Peatänava  ja  suure  puistu  vaheline  maa-ala  on  planeeritud  põhiliselt  ühepereelamute  ehitamiseks,  sisetänavavõrk  on  risti  suure  puistuga.  Vastavalt  kehtestatud  detailplaneeringule  on  Aiandi  tee  poolsesse  äärde  ühepereelamutele  lisaks  planeeritud  ridaelamuid.
	-  Ühepereelamukrundid  on  suurusega  min.  1500m², ridaelamutel min. 450m² boksi kohta.
	-  Ühepere-, kahepere- ja  ridaelamute  kõrgus  maks. 8,5 m,  kuni  2-korruselised.
	- Äri-, ühiskondlike- ja  tootmishoonete  korruselisus  on  toodud  üldplaneeringu  joonisel.
	-  Väikese  puistu  kõrvale  Aiandi  tee  äärde  on  reserveeritud  maa-ala  lasteaia  ehitamiseks,  puistu  tuleb  maksimaalselt  säilitada.
	-  Suure  puistu  säilitamiseks  ei  ole  siia  planeeritud  uute  elamute  ehitamist.
	-  Paenurme  tee  ja  klindi  vahelisele  alale  on  planeeritud  ühepereelamud  vastavalt  kehtestatud  detailplaneeringutele.
	-  Lubja  tee  ja  Aiandi  tee  ristmiku  piirkonda  on  reserveeritud  maa-ala  suuremale  hoonekompleksile  ( galeriielamu + ärihoone ).

4.5.  Teed  ja  liiklus
Planeeringuala  piirneb  riigimaanteega  Viimsi-Randvere  T-11250  ja  kohalike  maanteedega - Aiandi tee ja Lubja tee. Liikluse ohutuks korraldamiseks on tehtud ettepanek Randvere tee ja Lubja tee ristmik, samuti Aiandi tee ja Lubja tee ristmik  lahendada ringristmikuna. Ristmike sõiduteede ja kergliiklusteede lahendus täpsustada järgnevate planeeringutega.
Planeeringuala teedevõrgu liigitus on planeeritud vastavalt standardile EVS 843:2003  Linnatänavad.
Teede liigitus - jaotustänavad ja kõrvaltänavad.
Planeeritud peatänav - jaotustänav on teemaa laiusega 18 m, sõidutee ääres kulgeb kergliiklustee. Peatänava jätkuks on Paenurme tee ( teemaa laius 15m ).
Tuletorni kõrvalt klindiastangult Lubja tee suunas kulgev olev pinnastee ei tohiks kujuneda transiitteeks uuest elurajoonist Viimsi - Randvere teele.
Kõrvaltänavavõrk on planeeritud printsiibil, et elukvartalite sees ei tekiks uusi transiitläbisõitude võimalusi. Kõrvaltänavate teemaa laiused on planeeritud 12 m ja  15 m.
Kergliiklusteed ( jalakäija+jalgrattur+rulluisutaja, laiusega 3 m ) on planeeritud:
	- põhiliste teede äärde ( Aiandi tee, Lubja tee, elurajooni peatänav );
	- Aiandi teelt piki roheala ja klindi kaitseala piiri Lubja teeni;
	- Aiandi  teelt piki suure puistu äärt Paenurme teeni.
Jalgteede kulgemine on näidatud mööda väljakujunenud käigusuundi klindist alla ühendamaks ülemist  platood Haabneeme alevikuga. Samuti kulgevad jalgteed piki klindi serva. Jalgteede planeerimisel arvestada vaegliikleja ja lapsevankriga liikleja vajadustega.

4.6.  Veevarustus,  kanalisatsioon,  sadeveekanalisatsioon
Üldist
Käesoleva  Viimsi  valla  Lubja  küla  klindiastangu  piirkonna  üldplaneeringu  veevarustus-kanalisatsiooniskeemide  koostamisel  on  lähtutud  AS Entec  poolt  2004.a.  koostatud  Viimsi  valla  mandriosa  külade  VK  perspektiivskeemide  korrektuurist  (töö nr. 530/03-VK)  ning  sama  töö  koosseisus  esitatud  perspektiivse  tuletõrjeveevõrgu  arendamise  lahendusest,  milline  on  kooskõlastatud  Harjumaa  Päästeametiga  09.03.2004.a.

Veevarustus
Ülalnimetatud  töö  alusel  ühendatakse  I etapis  üldplaneeringuga  haaratud  Lubja  küla  veevõrk  nii  Haabneeme - Viimsi alevike,  kui ka  valla idaranniku  veevõrguga.
Perspektiivis  on  AS Viimsi Vesi  initsiatiivil  kavas  Viimsi  valla  mandriosa  ühisveevärgi  koosseisus  välja  ehitada  kas:
	-  viis  veetöötlusjaama  koos  II-astme  pumplate  ja  mahutitega  või
	-  üks  veepuhastusjaam  ning  reguleeriv  mahuti  Lubjamäele  AS Viimsi Vesi  poolt  soovitud  maaüksustele,  mille  vahendusel  tagatakse  tulekustutusveele  vajalik  rõhk  Viimsi  poolsaare  madalamas  survetsoonis  välja  arvatud  Lubja  mäel  paiknevad  objektid,  kus  vajaliku  rõhu  tagaks  rajatav  II-astme  pumpla.
Käesolevaks  ajaks  on  uus  sobiv  variant  välja  valitud.
Alajaama  kõrvale  rajatava  lahenduse  korral  ( hilisema  projekteerimise  käigus )  tuleb  lähtudes  käesoleva  üldplaneeringu  koostamise  käigus  Harju Keskkonnateenistusega  saavutatud  kokkuleppest,  ümbritseda  veevarustusehituseks  kasutatav  maaüksus  OV2  piirdeaiaga  ja  kindlustada  kavandatavale  tehnoloogiliste rajatiste  maa-alale  20 m  laiune  kaitsevöönd.
Üldplaneeringuga  haaratud  olevate  ja  seni  detailplaneeringutega  ette  nähtud  uute  hoonete  arvutuslik  summaarne  keskmine  vooluhulk  on  Qööp = 34,4 m³  ja  perspektiivselt  lisanduvate  hoonete  veetarve  vastavalt  Qööp = 196 m³.
Seega  kogu  vajalik  arvutuslik  vooluhulk  on  Qööp kesk. = 240 m³/d.
Tulekustutamiseks  vajalik  vesi  saadakse  kavandatud  tänavavõrgu  hüdrantidest,  milliste  asukohad  täpsustatakse  edaspidi  koostatavate  projektide  koosseisus.
Arvutuslik  vooluhulk  tulekustutamiseks  on  qs = 10,0 l/s  3 tunni  jooksul.

Kanalisatsioon
Kooskõlas  AS Entec  poolt  varemkoostatud  tööle  juhitakse  planeeritava  ala  hoonetest  kanaliseeritav  reovesi  planeeritud  ja  olevate  kollektorite  kaudu  Viimsi - Haabneeme  kollektorite ja pumplate kaudu  Tallinna  linna  kanalisatsioonisüsteemi.
Arvutuslik  kanaliseeritav  reoveekogus  (ilma infiltreeruva veeta)  on  Qööp = 240m³/d.  Kollektorite  lõplik  paigutus,  torude  materjal  ja  dimensioonid  määratakse  järgnevate  projektide  koostamise  käigus.

Sadeveekanalisatsioon
Käesoleva  planeeringu  koosseisus  on  esitatud  põhimõtteline  sadevee  põhikollektorite  paiknemine.
Kollektoritega  ärajuhitava  vee  eesvooludeks,  kooskõlastatult  AS Viimsi Vesi  esindajatega  on:  loode  poole  suunduval  kollektoril  -  Randvere  tee  piirkonnas  paiknevad  kuivenduskraavid  ja  edelasse  suunduval  kollektoril  lasteaia - pargi  piirkonnas  asuvad  tiigid - kraavid,  millest  sadevesi  voolab  merre.
Põhikollektorid  kuuluvad  projekteerimisele  järgnevate  kanalisatsiooniprojektide  koostamisel.
Sadevee  kvartalisiseste  torustike  vajadus  määratakse  detailplaneeringute  koostamisel.

4.7.  Elektrivarustus
Planeeringuala  elektrivarustuse  lahendus  käsitleb  ainult  110 kV  ja  10 kV  liine  ja  on  koostatud  tuginedes  töö  tegemise  käigus  toimunud  konsultatsioonidele  Eesti Energia AS Põhivõrguga  ja  Fortum Elekter AS-ga.
Maa-ala  kasutuselevõtt  uue  ehitusalana  on  oluliselt  komplitseeritud  ala  läbivate  kõrgepinge  õhuliinide  tõttu.  Nende  paigaldamine  maa-alustesse  kaablitesse  on  eelduseks  tulemusrikkamale  planeeringule  ja  ühtlasi  tagatiseks  tervislikumale  elukeskkonnale.
Planeeringuga  on  tehtud  ettepanek  asendada  kõik  kõrgepinge  õhuliinid  maakaablitega  väljaarvatud  ida  poolt  Viimsi  110/35/10 kV  alajaama  sisenev  2 x 110 kV  õhuliin.
Alajaamast  põhjapoole  suunduvate  kaablite  ( kaasa arvatud 2 x 110 kV kaablid )  paigaldamiseks  on  reserveeritud  tehnovõrkude  koridor  laiusega  18 m  peatänava  ääres  ja  olevate  10 kV  õhuliinide  kulgemise  trassil.  Samuti  on  reserveeritud  maa-alad  maakaablite  paigaldamiseks  ülejäänud  planeeringualal.

Tehnovõrkude  joonisele  on  kantud  vastavalt  kehtestatud  detailplaneeringutele  varemprojekteeritud  kõrgepinge  maakaablid  ja  alajaamad.
Uute  alajaamade  vajadus  ja  asukoht,  samuti  tänavavalgustus  lahendatakse  koostatavate  detailplaneeringute  käigus.

4.8.  Side
Planeeringualale  on  kantud  olevad  ja  varemprojekteeritud  kehtestatud  detailplaneeringute  järgsed  sideliinid.
Planeeringuga  on  reserveeritud  maa-alad  side  magistraalkaablite  paigaldamiseks.

4.9.  Gaasivarustus
Planeeringuala  gaasivarustuse  lahendus  käsitleb  ainult  magistraaltrasse  ja  on  koostatud  tuginedes  töö  tegemise  käigus  toimunud  konsultatsioonidele  AS-ga Eurogaas.
Planeeringuga  on  reserveeritud  maa-alad  gaasi  magistraaltrasside  paigaldamiseks.

4.10. Keskkonnakaitse
Tehnilise  infrastruktuuri  objektidest  tulenevate  piirangutega  (kaitsevööndite, kujadega  jne.)  on planeeringus  arvestatud (p.5, joonis 1 ja 2).

Kogu planeeritav ala - nii kõrgendik kui ka klindi piirkond kuuluvad Põhja-Eesti radooniohtliku vööndi piiresse (R. Raudsepp, - Keskkonnatehnika, 1999, 3). Valla territooriumi radooniriski selgitamiseks tellis Viimsi Vallavalitsus OÜ Geoloogiakeskuselt töö “Viimsi valla mandriosa territooriumi pinnase radooniohtlikkuse hinnang” (OÜ Geoloogiakeskus, Tallinn 2004). Mõõdeti radooni ja radooniga kaasnevate inimese tervisele ohtlike ainete sisaldus 66 vaatluspunktis. 
Saadud tulemuste analüüs näitas, et ligi 10 % valla territooriumist moodustavad alad, kus pinnaseõhus radooni sisaldus on kõrge või väga kõrge. Nende alade hulka, kus pinnaseõhu radoonitase ületab Eestis kehtivad piirnormid (radoonisisaldus pinnaseõhus ületas 50 kBq/m3 ulatudes kohati kuni 285 kBq/m3), kuulub kogu käes-olevas töös käsitletav ala - Viimsi Lubjamäe piirkond ja sellega lõunast piirnev ala.
Ülaltoodu tingib vajaduse arvestada radooniriski käesoleva osaüldplaneeringu, eriti aga edasiste detailplaneeringute koostamisel. Detailplaneeringute koostamisel juhinduda “Viimsi valla mandriosa territooriumi pinnase radooniohtlikkuse hinnangu aruandes” esitatud mõõtmistulemustest, hoonete projekteerimisel konsulteerida radooniohutute majade projekteerimist uurinud spetsialistidega.
Piirkonna kõrge radiatsioonitaseme tingib diktüoneemakilda ning oobulusliivakivi olemasolu. Nendest tuleneva kiirguse maapinnale jõudmise üheks eelduseks on õhuke ja kohati ka rikutud pinnakattekiht või piirkonniti aluspõhja lubjakivide lõhelisus. Samuti võib pinnakate  sisaldada eelmainitud kivimite fraktsioone, mis tõstavad pinnakatte radioaktiivsust. Kõrgeima radoonieraldusega ala on klindipiirkond, kus radioaktiivseid  elemente sisaldavad kihid paljanduvad.
Radoonist põhjustatud kiirgusdoosi all mõeldakse peamiselt siseõhu radooni, mis satub hoonesse peamiselt pinnasest hoone all ja ümber, ehitusmaterjalidest ning kraaniveest. Radoon ja selle tütarelemendid on tervistkahjustavad. Nad jõuavad inimorganismi peamiselt hingamisel ja on olulised kopsuvähi põhjustajad. Kopsuvähki haigestumise risk on suur, kui radooni sisaldus eluruumide siseõhus on kõrge. Eestis on (võrdselt Põhjamaade ja teiste Lääne-Euroopa maadega) kehtestatud elamute siseõhus radooni sisalduse lubatud piiriks 200 bq/m3  kohta.
Arvestades läbi viidud radooniohtlikkuse hinnangu tulemusi, peab kogu alal detailplaneeringute ja hoonestusprojektide koostamisel radooniriski ennetama, s.t. uute majade projekteerimisel ja ehitamisel radooniprobleemidega arvestama ning rakendama radooniohu vähendamise leevendusabinõusid.
1.  Kuna maa-alal on pinnakatte paksus varieeruv, siis hoonestusprojekti koostamisel hoone asukohaks krundil valida paksema pinnakattega ala ja soovitav on vajadusel teostada täiendavaid mõõtmisi. Arvestada, et ehitustöödel võimalikult vähem rikutaks niigi õhukest pinnakattekihti, pinnakatte rikkumise ja kaevandamise tagajärjel võib tekkida süttimisoht.
2. Arvestada, et summaarse kiirguse taseme minimaalsena hoidmise eesmärgil ei kasutataks vaadeldaval alal levivat kruusa ja liiva ehitusmaterjalina. Kogu vajalik materjal, s.h. ka täitepinnasena kasutatav, tuleb tuua väljastpoolt radooniohtlikku ala. Soovitav on ehitusalusele pinnasele lisada puhtast piirkonnast toodud kattekiht.
3. Uute hoonete projekteerimisel ja ehitamisel tuleb lähtuda standardist EVS:839 “Sisekliima”, mis kehtestab elu-, puhke- ja tööruumides aasta keskmiseks radoonisisalduse ülempiiriks 200 Bq/m3. Samuti tuleb kasutada standardis EVS:840 “Radooniohutu hoone projekteerimine” antud juhised radooniohu vältimiseks uutes majades.
4. Kuna rajatav elamurajoon asub radooniohtlikul pinnasel, tuleb kasutada traditsioonilist (tavaliselt hea tuulutusega), radoonipidavat või radoonikindlat ehitusviisi, millest tulenevad vastavad projekteerimis- ja ehitusnõuded. Kuna pinnaseõhus oleva radooni pääs hoonesse sõltub õhuvahetusest pinnase ja hoone vahel, on määrav ehitise, eriti keldri ja vundamendi ehitusviis (soovitav kasutada betoonalust, savikihti). On leitud, et radooniohtlikel aladel samades tingimustes olevatel hoonetel on elamutes keldri olemasolu korral radoonitase esimese korruse tubades olnud ca kaks korda madalam kui keldrita majades. Keldrita hoonete puhul on madal radoonitase saavutatav näiteks majaaluse tuulutamise või ventileerimise abil, mille kohta saab infot eespool mainitud standardist EVS:840.
5. Reeglina tuleb hoonete projekteerimisel ja ehitamisel silmas pidada ehitusmaterjalide valikut (elamute rajamisel saab kasutada ka spetsiaalset radooni tõkestavat isolatsiooni), ehitiste konstruktsiooni ja võimalikult paremate ventilatsioonitingimuste tagamist (sundventilatsioon), et viia radooni kontsentratsioonitase ruumides miinimumini.
6. Radooniohtu peab arvestama järgnevas projekteerimisetapisdetailplaneeringu koostaja, radooniohu vähendamise leevendusabinõusid tuleb rakendada hoonestusprojektide koostamisel ning radooniriskist peab teavitama nii arendajaid (kinnisvaraomanikke) kui ka potentsiaalseid elanikke.

4.11. Kuritegevuse riskide vähendamine. Turvalisus
Turvalisuse  olemasolu  on tänapäeva inimese üks  põhinõudmisi  elukeskkonna  valikul, mistõttu on  planeerimise  üheks probleemiks  saanud  kuritegude ennetamine  läbi  keskkonna kujundamise e. kuritegevuse  väljatõrjumine  planeerimisvõtete  abil.
Eesti Standard “Kuritegevuse ennetamine. Linnaplaneerimine ja arhitektuur. Osa 1: “Linnaplaneerimine”  pakub  elukeskkonna turvalisuse tõstmiseks ja võimaliku kuritegevuse  vähendamiseks  välja  alljärgnevad  planeerimisstrateegiad:
	- olemasolevate sotsiaalsete ja materiaalsete struktuuride respekteerimine;
	- elavuse loomine (segatud ruumikasutuse funktsioonid ja atraktiivne 	tänavakujundus);
	- asustustihedus (naabrustunde kujundamine,  tühermaade ja  mahajäetud  	alade  tekkimise  vältimine).
Planeerimisel  ja  edasisel  detailplaneeringute koostamisel  on  võimalike  kuritegude ennetamiseks  ja . kuritegevuse  vältimiseks  soovitatud järgmisi  planeerimisvõtteid:
	- nähtavuse (jälgitavuse) tagamine (elamute  ja  üldkasutatavate  alade  	vaheline  nähtavuse tagamine, mis tõstab ka naabrivalve efektiivsust, 	valgustatus - pimedate kohtade minimiseerimine  jm.);
	- läbimõeldud  teedevõrgu (juurdepääsuteede)  planeerimine (liikumisruum, 	alternatiivsed  	liikumisteed,  piiratud  juurdepääs  võõrastele);
	- planeeritava  territooriumi  väiksemate  planeerimisüksuste  loomine (inimlik 	mõõde,  üldkasutatava  ja  eraala  selge  eristamine,  alade  jaotamine  	väiksemateks osadeks);
	- varguste ja sissemurdmiste riski vähendamiseks on soovitav hoonete projek-	teerijatel kasutada turvalisemaid aknaid, uksi nii elu- kui abihoonetel jne.
Eespooltoodu  tagab  sotsiaalse  kontrolli ja omanikutunde suurenemise.

4.12. Detailplaneeringute koostamise vajadus, järjestus ja majanduslikud võimalused
Üldplaneeringu koostamise vajadus on tingitud seoses järsu elamuehituse surve suurenemisega kogu Viimsi valla territooriumile, sealhulgas käsitletavale alale, vajadusega lahendada uute alade kasutuselevõtt komplekselt. Käesoleval ajal toimub uute alade kasutusele võtmine kehtestatud detailplaneeringute järgi Paenurme tee ääres, samuti suuremal maa-alal Aiandi tee ja Viimsi alajaama vahelisel alal.
Edasine maa-ala kasutusele võtmise järjestus (detailplaneeringute vajadus):
1. Peatänava väljaehitamine koos magistraaltehnovõrkude rajamisega, sealhulgas kõrgepinge õhuliinide asendamine maakaablitega.
2. Veepuhastusjaama rajamine.
3. Peatänavast edelasse jääva elurajooni väljaehitamine algusega Aiandi tee äärest või elamuehituse jätkamine suure puistu ääres jätkuna kehtestatud detailplaneeringualale.
Elamuehitus peab toimuma samaaegselt sotsiaal- ja teenindusobjektide rajamisega.
Kogu arendustegevus toimub eramaadel ja seega reeglina eraisikute finantseerimisel.

4.13. Territooriumi bilanss
Pereelamute maa		22,9 ha
Ridaelamute maa		7,3 ha
Ärimaa				3,7 ha
Tootmismaa			1,4 ha
Ühiskondlike hoonete maa	0,9 ha
Haljasala			22,2 ha
Maatulundusmaa		20,5 ha
Parklad				0,5 ha
Teede maa			19,8 ha
KOKKU			99,2 ha

5.  Piirangud  maakasutusele
Töö koostamisel on tuginetud seadustele ja määrustele seisuga 01.10.2005.a. Töö rakendamisel järgida muudatusi seadustes.
Järgnevalt on antud seaduste loetelu ja nendest väljavõtted, mida tuleb arvestada territooriumi planeerimisel.

5.1.  Kaitstavad  loodusobjektid
Alus: Looduskaitseseadus 21.04.2004 (RT I 2004, 38,258; 53,373; 2005,15,87; 22,152)
Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri. Keskkonnaministri 02.04. 2003.a. määrus nr. 27 (RTL 2003, 46, 678)
Harju maakonnas asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva piiranguvööndi ulatus.  Keskkonnaministri 01.07.2002.a. määrus nr. 43 (RTL, 2002,79,1217) 
Väljavõtteid Looduskaitseseadusest
§ 4 (1) Kaitstavad loodusobjektid on: 
	   ... 5) kaitstavad looduse üksikobjektid;
		6) kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavad loodusobjektid.
(6) Kaitstav looduse üksikobjekt on teadusliku, esteetilise või ajaloolis-kultuurilise väärtusega elus või eluta loodusobjekt, nagu puu, allikas, rändrahn, juga, kärestik, pank, astang, paljand, koobas, karst või nende rühm, mida kaitstakse käesoleva seaduse alusel.
Kaitstavatest loodusobjektidest paikneb planeeritava ala põhjaosas Viimsi koobas (kaitse alla võetud Harju RSN Täitevkomitee 29.12.1981.a. otsusega nr. 258), mille piiranguvööndi ulatus on 30 m (RTL 2002, 79, 1217, § 4 lg 38).
(7) Kohaliku omavalitsuse tasandil võib kaitstavaks loodusobjektiks olla maastik, väärtuslik põllumaa, väärtuslik looduskooslus, maastiku üksikelement, park, haljasala või haljastuse üksikelement, mis ei ole kaitse alla võetud kaitstava looduse üksikobjektina ega paikne kaitsealal.
§ 9. Loodusobjekti kaitse alla võtmise menetlus
(2) Loodusobjekti kohaliku kaitse alla võtmise menetluse algatab kohalik omavalitsus
Juhindudes  Looduskaitseseaduse  § 8 lg 1, § 9 lg 2,  Planeerimisseaduse § 8 lg 3 p 14  ning tuginedes Viimsi Vallavalitsuse ettepanekule on töös tehtud ettepanek Lubja klindi ja sellega piirneva ala loodusobjektina kaitse alla võtmiseks kohaliku omavalitsuse tasandil
Kaitse korraldamine
§ 14. Üldised kitsendused
(1) Kaitsealal, hoiualal, püsielupaigas ja kaitstava looduse üksikobjekti kaitsevööndis ei või ilma kaitstava loodusobjekti valitseja nõusolekuta:
1) muuta katastriüksuse kõlvikute piire ega kõlviku sihtotstarvet; ...
5) kehtestada detailplaneeringut ega üldplaneeringut; ...
7) anda projekteerimistingimusi;
8) anda ehitusluba.
§ 15. Liikumine kaitstaval loodusobjektil
(1) ... kaitstava looduse üksikobjekti juurde viivad teed ja rajad on päikesetõusust päikeseloojanguni avalikuks kasutamiseks ning nende olemasolu korral peab kinnisasja valdaja tagama nimetatud ajal inimeste juurdepääsu kaitstavale loodusobjektile.

5.2.  Miljööväärtuslikud  piirkonnad
Alus: Planeerimisseadus  13.11.2002 (RT I 2002,99,579;  2004, 22,148; 38,258; 84,572;  2005, 15,87; 22,150)
Miljööväärtuslik ala on maa-ala, kus looduskeskkond ja ehitised või mõlemad koos moodustavad erilist kaitset vääriva keskkonna.
Miljööväärtuslike alade määramine on fikseeritud Planeerimisseaduses § 8 lg 3. Vallal on õigus oma ehitusmääruses esitada omapoolsed tingimused nende alade kasutamisel (hoonestamisel).
Kohalik omavalitsus ei või lubada miljööväärtuslike alade hoonestamist detailplaneeringut koostamata (Planeerimisseadus § 9 lg 10). 
Töös on tehtud ettepanek määrata miljööväärtuslikuks piirkonnaks planeeritava ala kirdeosa kõrghaljastusega vaheastangust Lubja teeni. Miljööväärtuslikus piirkonnas on kõrghaljastuse likvideerimine ja olemasolevate väärtuslike koosluste hävitamine keelatud

Maakonnaplaneeringu teemaplaneeringu “Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused” kohaselt on planeeritav ala kogu ulatuses huvitava reljeefiga ala.

5.3.  Teed. Tehnovõrgud  ja  -rajatised
5.3.1. Riigimaanteed.  Kohalikud  maanteed.  Erateed
Alus:	Teeseadus 17.02.1999 (RT I 1999, 26, 377; 93, 831; 2001, 43, 241; 50, 283; 93 ,565; 2002,41,249; 47,297; 53,336; 61,375; 63,387; 2003, 79, 530; 88, 594; 2004,84,569; 2005,11,44; 40, 312)
	Tee ja tee kaitsevööndi kasutamise ja kaitsmise nõuded (RTL 1999, 155, 2173; 2003, 100, 1511)
	Riigimaanteede nimekiri ja riigimaanteede liigid. Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus 25.02.2005.a. määrus nr. 26 (RTL 2005,28,390)
	Tee projekteerimise normid ja nõuded. Teede- ja sideministri määrus nr. 55  28.09.1999 (RTL 2000, 23, 303)
Asjaõigusseadus 17.02.1999 (RT I 1999, 44, 509 — terviktekst; 2001,34,185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53,336;  99,579; 2003,13,64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141; 37, 255)
Väljavõte Teeseadusest
§ 2.	Tee
(1)	Tee on maantee, tänav, jalgtee ja jalgrattatee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis, mis võib olla riigi või kohaliku omavalitsuse või muu juriidilise isiku või füüsilise isiku omandis.
§ 3.	Teemaa
	Teemaa on maa, mis õigusaktidega kehtestatud korras on määratud tee koosseisus olevate rajatiste paigutamiseks ja teehoiu korraldamiseks.
§ 4.	Avalikult kasutatav tee
(1)	Avalikult kasutatavad teed on riigimaantee, kohalik tee, ... Avalikult kasutatavat teed võib kasutada igaüks käesolevas seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud piirangutega.
(3)	...Tee omaniku nõusolekul ja tingimustel ning valla- või linnavalitsuse ja eratee omaniku vahel sõlmitud lepingu alusel määrab eratee avalikuks kasutamiseks ning nimetab teehoiu korraldamise eest vastutava isiku valla - või  linnavolikogu kohaliku omavalitsuse huvidest lähtudes. Lepingus nähakse ette eratee kasutamise kord ja tähistus, hüvitis eratee omanikule ning teehoiukulude kandjad.
§ 51  Kohalik tee
Kohalik tee on valla- või linnavolikogu otsuse alusel kohaliku liikluse korraldamiseks rajatud kohalik maantee, tänav, jalgtee ja jalgrattatee...
§ 52  Eratee
Eratee on tee, mis paikneb juriidilise või füüsilise isiku kinnisasjal. Erateed võib kasutada üksnes kinnisasja omaniku loal...
§ 13. Tee kaitsevöönd
(1)	Tee kaitseks, teehoiu korraldamiseks, liiklusohutuse tagamiseks ning teelt lähtuvate keskkonnakahjulike ja inimesele ohtlike mõjude vähendamiseks 
rajatakse tee äärde kaitsevöönd.
(2)	Riigimaantee kaitsevööndi laius mõlemal pool sõiduraja telge ja mitme sõiduraja korral mõlemal pool äärmise sõiduraja telge on 50 meetrit.
(3)	Kohaliku maantee kaitsevööndi laius mõlemal pool sõiduraja telge ja mitme sõiduraja korral mõlemal pool äärmise sõiduraja telge on 20 kuni 50 meetrit...
§ 29. (1)	Avalikult kasutatava tee maakasutuse sihtotstarve on transpordimaa...
§ 33. (8) Erateed ja reaalservituudiga erateed ning tasulist teed peab tee omanik lubama tasuta kasutada alarmsõidukil ja erakorralise või sõjaseisukorra ajal kaitseväe sõidukil. Muudel sõidukitel peab tee omanik lubama teed tasuta kasutada ainult juhul, kui avalikult kasutatav tee on avarii või loodusõnnetuse tagajärgede likvideerimiseks suletud.
§ 36. (1)	Teel ja tee kaitsevööndis on tee omaniku nõusolekuta keelatud:
1)	ehitada hooneid või rajatisi ning rajada istandikku; ...
3)	takistada jalakäijate liiklemist neid häiriva tegevusega;
4)	paigaldada valgustusseadet või teabe- ja reklaamivahendit;
5)	korraldada spordivõistlust või muud rahvaüritust ...

Väljavõtteid Asjaõigusseadusest
§ 155 Avalikult kasutatav tee 	
(1) Omanik, kelle kinnisasja läbib avalikult kasutatav tee, ei või takistada ega lõpetada 
selle tee kasutamist ka siis, kui tee ei ole kantud kinnistusraamatusse avalikult kasutatava teena.
§ 156 Juurdepääs avalikult kasutatavale teele
(1) Omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt või kinnisasja eraldi seisvalt osalt, on õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kohus. Juurdepääsu määramisel tuleb arvestada koormatava kinnisasja omaniku huve.
(2) Kui kinnisasja osalise võõrandamise tagajärjel võõrandatud või allesjäänud osa kaotab ühenduse avalikult kasutatava teega, peab selle omanik, mille kaudu ühendus seni toimus, võimaldama teise osa omanikul ühendust pidada oma kinnisasja kaudu käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud tingimustel.
(3) Kinnisasja omanikul ei ole õigust juurdepääsu nõuda, kui senine ühendus avalikult kasutatava teega või kinnisasja osade vahel on katkenud tema tahtel.

5.3.2. Tehnovõrgud  ja  -rajatised
	Asjaõigusseadus 17.02.1999 (RT I 1999, 44, 509 — terviktekst; 2001,34,185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53,336;  99,579; 2003,13,64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141; 37, 255)
	Asjaõigusseaduse rakendamise seadus (RT I 1993, 72/73, 1021; 1999, 44, 510 2000, 51, 325; 88, 576; 2001, 24,133; 31, 171; 42, 234; 94, 582; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 51,355; 78,523; 81,846; 2004, 14,91; RT III, 2004,13,160)
	Ehitusseadus 15.05.2002 (RT I  2002, 47, 297; 991,579; 2003,25,153; 2004,18,131; 2005,39,308)

Väljavõtteid Asjaõigusseadusest
§ 158.  Tehnovõrgud ja -rajatised
Teisele isikule kuuluval kinnisasjal paiknev tehnovõrk või -rajatis (kütte-, veevarustus- või kanalisatsioonitorustik, telekommunikatsiooni- või elektrivõrk, nõrkvoolu-, küttegaasi- või elektripaigaldis või surveseadmestik ja nende teenindamiseks vajalik ehitis) ei ole kinnisasja oluline osa.
Väljavõtteid Ehitusseadusest
§ 14. Tehnovõrgud ja -rajatised
(1) Kinnisasja omanik peab lubama ehitada oma kinnisasjale maapinnal, maapõues ning õhuruumis tehnovõrke ja -rajatisi (kütte-, veevarustus- või kanalisat-sioonitorustikku, telekommunikatsiooni- või elektrivõrku, nõrkvoolu-, küttegaasi- või elektripaigaldist või surveseadmestikku ja nende teenindamiseks vajalikke ehitisi), kui nende ehitamine ei ole kinnisasja kasutamata võimalik või nende ehitamine teises kohas põhjustab ülemääraseid kulutusi. Samuti peab kinnisasja omanik lubama teostada oma kinnisasjal seaduslikul alusel paikneva tehnovõrgu või -rajatise  teenindamiseks vajalikke töid. Avariitöid võib teha kinnisasja omanikuga eelnevalt kokku leppimata.

5.3.3.  Elektriliinid
Alus:		Elektriohutusseadus  22.05.2002.a. (RT I 2002,49,310; 110,659, 2004 18,131)
Elektripaigaldise kaitsevööndi ulatus. Vabariigi Valitsuse 02.07.2002.a. määrus nr. 211 (RT I 2002, 58, 366; 2003,44,305)
Kaitsevööndite ulatus:
Õhuliini kaitsevöönd
§ 2.  Õhuliini kaitsevöönd on maa-ala ja õhuruum, mida piiravad mõlemal pool piki liini telge paiknevad mõttelised vertikaaltasandid, ning mille ulatus mõlemal pool liini telge on   35 - 110 kV pingega liinide korral 	25 m.
§ 3.  Maakaabelliini maa-ala kaitsevöönd
Maakaabelliini maa-ala kaitsevöönd on piki kaabelliini kulgev ala, mida mõlemalt poolt piiravad liini äärmistest kaablitest 1 meetri kaugusel paiknevad mõttelised vertikaaltasandid.
§ 6.  Alajaamade ja jaotusseadmete kaitsevöönd
Alajaamade ja jaotusseadmete ümber ulatub kaitsevöönd 2 m kaugusele piirdeaiast, seinast või nende puudumisel seadmest. 

5.3.4.  Telekommunikatsioonid
Alus:	Elektroonilise side seadus 08.12.2004 (RT I  2004, 87, 593)
§ 117. Liinirajatise kaitsevöönd
(1) Liinirajatise kaitsevöönd käesoleva seaduse tähenduses on käesoleva paragrahvi lg 2 kindlaks määratud mõõtmetega ala, kus igasugune liinirajatist ohustada võiv te-gevus on lubatud käesoleva seaduse § 118 ja 119 sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud liinirajatise kaitsevööndi mõõtmed on:
1) maismaal — kaks meetrit liinirajatise keskjoonest või rajatise välisseinast liinirajatisega paralleelse mõttelise jooneni või tõmmitsatega raadiomasti korral selle kõrgusega või vabalt seisva raadiomasti korral selle 1/3 kõrgusega ekvivalentse raadiusega mõttelise ringjooneni maapinnal, meetrites.
§ 118. Liinirajatise märgistamine
	Liinirajatise asukoha määramise hõlbustamiseks on liinirajatise omanik kohustatud märgistama liinirajatise asukoha.
§ 119. Tegevuse korraldamine liinirajatise kaitsevööndis 
(1) Liinirajatise kaitsevööndis on liinirajatise omaniku loata keelatud igasugune tegevus, mis võib ohustada liinirajatist.
(6) Liinirajatise kaitsevööndis tegutsev isik on kohustatud viivitamata teavitama liinirajatise vigastamisest selle omanikku või tema esindajat.
(8) Liinirajatise kaitsevööndis tegutsev isik kannab kõik tema tegevuse tõttu liinirajatise kaitsevööndis liinirajatise kaitsmiseks vajalike abinõude rakendamise kulud, sealhulgas liinirajatise täpse asukoha kindlakstegemise ja tähistamisega seotud kulud ehitustööde piirkonnas. Liinirajatise omanik peab andma liinirajatise kaitsevööndis tegutsevale isikule tasuta teavet liinirajatise täpse asukoha kohta.

5.3.5.  Gaasitorustikud
Alus:	Küttegaasi ohutuse seadus 22.05.2002.a. (RT I 2002, 49,311; 2003, 88, 594; 2004, 18, 131; 19, 133; 30, 208)
	Gaasipaigaldise kaitsevööndi ja D-kategooria gaasipaigaldise hooldusriba ulatus. Vabariigi Valitsuse 02. 07. 2002.a. määrus nr. 212 (RT I  2002, 58, 367)
Väljavõte küttegaasi ohutuse seadusest
§ 8.  Gaasipaigaldise kategooriad
	1) A -kategooria - gaasipaigaldised töörõhuga kuni 0,1 baari (kaasa arvatud);
	2) B -kategooria - 				0,1 kuni 5 baari (kaasa arvatud)...
Väljavõte Vabariigi Valitsuse  02. 07. 2002.a. määrusest nr. 212
§ 2.  Gaasipaigaldise maapealsete ja maa-aluste torustike kaitsevööndid
	1) A ja B-kategooria  gaasipaigaldise korral, sõltumata torustiku läbimõõdust, 
								1 meeter;
§ 5.  Gaasitorustiku juurde kuuluvate gaasipaigaldiste (gaasijaotus-, gaasimõõte- ja gaasiregulaatorjaam) kaitsevööndi ulatus on:
	1) A - ja B-kategooria  gaasipaigaldiste korral 1 meeter.

5.3.6...Veehaare
Alus:Veeseadus 24.01.1996 (RT I 1996, 13, 241 — terviktekst; 1998, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 14,133; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1,1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 2004, 28,190; 38,258; 2005, 15,87; 37,280)
	Looduskaitseseadus 21.04.2004 (RT I 2004, 38, 258; 53,373; 2005, 15,87; 22,152)
Töös on ette nähtud veetöötlusjaama väljaehitamine koos II-astme pumplate ja mahutitega. Tehnoloogiliste rajatiste maa-alale on tagatud  20 m laiune kaitsetsoon.

5.3.7.  Heitvete puhastusseadmed.  Kanalisatsioonitorustikud
Alus:	Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded. Vabariigi Valitsuse 16.05.2001.a. määrus nr. 171 (RT I 2001, 47, 261)
§ 8. Ühiskanalisatsiooni reoveepumpla kuja
	puhastisse juhitava heitvee vooluhulgaga kuni 10 m3/d - 10 m;
	vooluhulgaga kuni 10 m3/d - 20 m.
Kanalisatsiooni survetrassil tuleb säilitada ehitusvaba vöönd mõlemale poole torustikku 5 m laiuselt.
Objektide projekteerimine ja paigaldamine sanitaarkujas tuleb kooskõlastada Tallinna Tervisekaitsetalituse Harjumaa osakonnaga.

5.3.8.  Tuletõrjeveevõtukohad
Alus: ET-1 0109-0235. Eesti projekteerimisnormid EPN 10.1
Tulekustutuseks vajalik vesi saadakse hüdrantidest.
Kasutatavad ja perspektiivsed tuletõrjeveehüdrandid  on kantud joonisele 2

5.3.9.Navigatsioonimärgid
Alus:	„Ehitustegevuse kord veetee või navigatsioonimärkide vahetus läheduses või mõjupiirkonnas” Majandus- ja kommunikatsiooniministri 06.12.2002.a. määrus nr. 26 (RTL  2002,138,2022)
Väljavõte seadusest
§ 4. Ehitustegevus navigatsioonimärgi vahetus läheduses (50 m raadiuses märgist) ja selle mõjupiirkonnas (märgi nähtavuse suunal merelt vaadatuna, sealhulgas ka märgi taga, kui see häirib navigatsioonimärgi või selle tule eristamist) kooskõlastatakse Veeteede Ametiga.
Valla  territooriumil paikneb navigatsioonimärkidest Viimsi liitsihi ülemine märk

KASUTATUD MATERJALID			
1.	Asjaõigusseadus 17.02.1999 (RT I 1999, 44, 509 — terviktekst; 2001,34,185; 93, 565; 2002,47;297; 53,336; 99,579; 2003,13,64; 17,95; 78, 523; 2004, 20,141; 37,255)
2.	Asjaõigusseaduse rakendamise seadus (RT I 1993, 72/73, 1021; 1999, 44, 510 2000, 51, 325; 88, 576; 2001, 24,133; 31, 171; 42, 234; 94, 582; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 51,355; 78,523; 81,846; 2004, 14,91; RT III, 2004,13,160)
3.	Eesti projekteerimisnormid  EPN  12.2  ja  12.3
4.	Ehitusseadus 15.05.2002 (RT I 2002, 47, 297; 99,579; 2003,25,153; 2004,18,131; 2005, 39, 308)
5.	Ehitustegevuse kord veeteel või navigatsioonimärkide vahetus läheduses või mõjupiirkonnas. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 06.12.2002 määrus nr.26 (RTL 2002,138,2022)
6.	Elektriohutusseadus 22.05.2002 (RT I 2002, 49, 310; 110,659; 2004,18,131)
7.	Elektripaigaldise  kaitsevööndi ulatus. Vabariigi Valitsuse 02.07.2002 määrus nr. 211 (RT I  2002, 58, 366; 2003, 44, 305)
8.	Elektroonilise side seadus  08.12.2004  (RT  I  2004, 87,593)
9.	ET-1 0109-0235. Eesti projekteerimisnormid EPN 10.1
10.	Gaasipaigaldise kaitsevööndi ja D-kategooria gaasipaigaldise hooldusriba ulatus. Vabariigi Valitsuse 02. 07. 2002.a. määrus nr. 212 (RT I  2002, 58, 367
11.	Harju maakonnas asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva piiranguvööndi ulatus.  Keskkonnaministri 1. juuli 2002.a. määrus nr. 43 (RTL, 2002,79,217) 
12.	Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded. Vabariigi Valitsuse 16. 05. 2001.a. määrus nr. 171 (RT  I  2001, 47, 261)
13.	Küttegaasi ohutuse seadus 22.05.2002.a. (RT I 2002, 49,311; 2003, 88, 594; 2004, 18, 131; 19, 133; 30, 208
14.	Linnatänavad. Eesti Standardikeskus. EVS 843:2003
15.	Looduskaitseseadus 21.04.2004.a. (RT I 2004, 38, 258; 53, 373 ; 2005, 15,87; 22,152)
16.	Planeerimisseadus 13.11.2002 (RT I 2002, 99, 579; 2004,22,148; 38,258; 84,572; 2005, 15, 87; 22, 150) 
17.	Riigimaanteede nimekiri ja riigimaanteede liigid. Majandus- ja kommunikatsiooniministri 25.02.2005.a. määrus nr. 26 (RTL 2005, 28,390)
18.	Tee projekteerimise normid ja nõuded. Teede- ja sideministri 28. 09. 1999 määrus nr. 55 (RTL 2000, 23, 303)
19.	Teeseadus 17.02.1999 (RT I 1999, 26, 377; 93, 831; 2001, 43, 241; 50, 283; 93, 565; 2002,41,249; 47,297; 53,336; 61,375; 63,387; 2003, 79, 530; 88,594; 2004,84,569; 2005,11,44; 40, 312)
20.	Tee ja tee kaitsevööndi kasutamise ja kaitsmise nõuded. Teede- ja sideministri määrus nr. 59  28.09.1999 (RTL 1999, 155, 2173; 2003, 100, 1511)
21.	Veeseadus 24.01.1996 (RT I 1996, 13, 241 — terviktekst; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843;  2001, 7, 19; 14, 133; 42, 234; 50, 283; 94, 577;  2002,1,1; 61,375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004,28,190; 38, 258 2005, 15,87; 37, 280)
22.	Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus 10. 02. 1999 (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39,238;102, 670; 2001, 102, 668; 2002, 41, 251; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 2005, 37, 280)
PROJEKTID.  STATISTILISED  VÄLJAANDED
23.	Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused. Harju Maavalitsuse. arengu- ja planeeringuosakond. Tallinn 2003
24.	Harju maakonnaplaneering. Tallinn 1999
25.	Keskkonnatehnika, R. Raudsepp, 1999, 
26.	Mäealuse maastikukaitseala  kaitse-eeskiri
27.	Navigatsioonimärgid Eesti vetes. Tallinn 1998
28.	Viimsi valla arengukava aastani 2020 (Kehtestatud Viimsi Vallavolikogu 12.10. 2004.a. määrus nr. 17)
29.	Viimsi valla ehitusmäärus. (Kehtestatud Viimsi Vallavolikogu 10. juuni 2003.a. määrus nr. 25)
30.	Viimsi valla üldplaneering. AS Entec 2000
31.	Pirita Lillekasvatuse NS agroskeem (RPI “Eesti Põllumajandusprojekt”, 1986
32.	Põhja-Eesti rannikumadalik ja Soome lahe saared. E. Linkrus. EGS, TÜ. Tallinn 1998
33.	Viimsi valla mandriosa territooriumi pinnase radooniohtlikkuse hinnangu aruanne. Eesti Geoloogiakeskus. Tallinn 2004
34.	Viimsi valla mandriosa ühisveevarustuse ja -kanalisatsiooni perspektiivskeemide korrektuur. Perspektiivse tuletõrjevõrgu arendamise põhimõtted. ENTEC AS. Tallinn 2003

Lubja  küla  klindiastangu  piirkonna  üldplaneeringu  kooskõlastused
pos.
nr.	kooskõlastaja	kooskõlastuse nr. ja kuupäev	kooskõlastuse täielik  ärakiri	kooskõlastuse originaali asukoht 	märkused	
1	Tallinna
Tervisekaitsetalitus
Harjumaa osakond	09.12.2005
nr. 6 - 1 / 3285	Üldplaneering on kooskõlastatud
N. Shubina	Kaust 1 / 6
kiri lisas		
2	Harjumaa
Päästeteenistus

	24.11.2005
nr. 5-3/05/69-2
reg. nr. 4776,
reg. kuupäev 30.11.2005	Kooskõlastatud
K. Laus	Kaust 1 / 6
joonis 2 / 2
kiri lisas		
3	Harjumaa Keskkonnateenistus	22.12.2005
nr. 30-12-3/5278	Kooskõlastatud
J. Pikka	Kaust 1 / 6
kiri lisas		
4	Veeteede Amet	02.12.2005
nr. 1-1-5/3239	Kooskõlastatud
T. Prela	Kaust 1 / 6
kiri lisas		
5	Harju Maaparandusbüroo	29.11.2005
nr. 8-05/248-1
	Märkusi ei ole
S. Taul	Kaust 1 / 6
joonis 2 / 1
kiri lisas		
6	Fortum Elekter AS	21.11.2005
nr. 3089	Kooskõlastatud tingimustel:
- Õhuliinide asendamine kaabelliinideks toimub maavaldajate arendajate kulul.
- 10kV õhuliinide asendamisel kaabelliiniks valida kaablitrassid kuni Viimsi-Randvere tee ja Hundi tee piirkonnas ning Aiandi tee piirkonnas olemasolevate 10kV õhuliini (säilitatavate) mastideni.
- Fortum Elekter AS on nõus 110kV õhuliini asendamisel kaabelliiniks.
V. Beldjajev	Kaust 1 / 6
joonis 2 / 1
kiri lisas		
7	Eesti Energia AS
OÜ Põhivõrk	02.12.2005
nr. PV-EPS-3/1118
kooskõlastuse nr. 11/05	Kooskõlastatud:
Kooskõlastada täiendavalt OÜ Jaotusvõrguga. 
M. Landsberg	Kaust 1 / 6
joonis 2 / 1
kiri lisas		
8	Eesti Energia AS
OÜ Jaotusvõrk
Tallinn-Harju
piirkond
	23.12.2005
nr.13026	Kooskõlastatud tingimustel:
1. Planeeringu maa-ala läbivad OÜ Jaotusvõrgule kuuluvad 10kV õhuliinid. Kõik tööd, mis on seotud liinide asendamise ja likvideerimisega tuleb teostada tellija kulul. Tellija peab sõlmima maa kasutamist võimaldava notariaalse lepingu.
2. Õhuliinide asendamiseks tellida OÜ Jaotusvõrgult tehnilised tingimused kuna eelmised tingimused(nr.52733,20.09.04) on tühistatud ja Saaremetsa, Toomsalu, Saarsalu, Nurmevälja, Paekaare tee 3 kinnistute detailplaneering meie poolt kooskõlastamata.
3. Detailplaneeringud ja õhuliinide asendamine kooskõlastada meiega täiendavalt.
M. Erik	Kaust 1 / 6
joonis 2 / 1
kiri lisas		
9	AS Viimsi Vesi	23.11.2005
nr.400/1	Kooskõlastatud
T. Eensalu	Kaust 1 / 6
kiri lisas		
10	Kiirguskeskus	02.03.2006
nr.2-1 / 292	Kooskõlastatud
M. Lust	Kaust 1 / 6
kiri lisas		
11	Põhja Regionaalne
Maanteeamet	06.03.2006
nr. 60147	Kooskõlastatud tingimustel
(vt. kiri lisas)
P. Paju	Kaust 1 / 6
kiri lisas	Märkustega 
arvestatud	
12	Maa-amet

Peaarhitekt			J.  Vähi
PASSI
SISUKORD

I  PLANEERINGUST  INFORMEERIMINE
1.  Kavatsetavast  planeeringust  informeerimine
	-  Eesti Päevaleht	15.08.2003						5
	-  Harjumaa		15.08.2003						6
2.  Viimsi  Vallavolikogu  otsus  09.09.2003 nr. 98  planeeringu  algatamise  
kohta											7
3.  Planeeringu  algatamisest
	-  Harjumaa		23.09.2003						9
	-  Eesti Päevaleht	24.09.2003						10
4.  Planeeringu  arutelust  24.03.2004  osavõtjate  nimekiri			11
5.  Planeeringu  arutelust  07.04.2004  osavõtjate  nimekiri			12
6.  Eskiislahendust  ja  lähteseisukohti  tutvustavast  avalikust  arutelust
	-  Harjumaa		30.04.2004						13
	-  Eesti Päevaleht	30.04.2004						14
7.  Eskiislahendust  ja  lähteseisukohti  tutvustava  avaliku  arutelu  12.05.2004  osavõtjate  nimekiri  ja  koosoleku  protokoll					15
Arvamused
8.  Riina  Mooses  21.05.2004							18
	Vallavalitsuse  vastus  30.06.2004 nr. 10-7/1604				19
9.  Märt  Pappel,  Urmas  Pappel  20.05.2004					20
	Vallavalitsuse  vastus  30.06.2004 nr. 10-7/1622				21
10.  Voldemar  Kristjuhan  24.05.2004						22
	Vallavalitsuse  vastus  30.06.2004 nr. 10-7/1620				23
11.  Madli  Kristjuhan  25.05.2004							24
	Vallavalitsuse  vastus  30.06.2004 nr. 10-7/1619				25
12.  Nelja  eespool  antute  koondkiri  24.05.2004					26
13.  OÜ Karite Konsult kiri 17.05.2004 nr. 5-1  -  ettepanek korruselisuse  suurendamiseks								            27
14.  Eskiislahendust  ja  lähteseisukohti  tutvustavast  II  avalikust  arutelust
	-  Harjumaa		28.05.2004						28
	-  Eesti Päevaleht	26.05.2004						29
15.  Eskiislahendust  ja  lähteseisukohti  tutvustava  II  avaliku  arutelu  09.06.2004  osavõtjate  nimekiri  ja  koosoleku  protokoll			30
16.  Urmas  Pappeli  kiri  -  ettepanek  24.09.2004  eskiislahenduse  
muutmiseks										35
17.  Märt  Pappel  24.09.2004  klindiastangu  eskiislahendusest			36
18.  Viimsi  Vallavalitsuse  istungi  protokoll  08.04.2005 			37 
19.  Viimsi  Vallavalitsuse  istungi  protokoll  22.04.2005				38  
	-  4.2  Vallavalitsuse  08.04.2005  istungi  otsuse  (pkp.4.2)  “AS Viimsi Vesi  ettepaneku  läbivaatamine  Lubja  külas  maaüksuse  Kangru-II  hoonestamiseks”  muutmisest
20.  AS Viimsi Vesi  kiri  02.06.2005 nr. 211					39
	-  ettepanek  veepuhastusjaama  paigutamiseks  katastriüksusele  89001:010:3810
21.  Eskiislahendust  ja  lähteseisukohti  tutvustavast  III  avalikust  arutelust
	-  Harjumaa		16.09.2005						42
22.  Eskiislahendust  ja  lähteseisukohti  tutvustava  III  avaliku  arutelu  16.09.2005  osavõtjate  nimekiri  ja  koosoleku  protokoll			43

II  PLANEERINGU  KOOSKÕLASTAMINE  (vt. üldplaneeringu kaust)
PES § 17 (2) 3
	-  Tallinna Tervisekaitsetalitus Harjumaa osakond  09.12.2005 nr. 6-1/3285
	-  Harjumaa Päästeteenistus  24.11.2005 nr. 5-3/05/69-2, reg.nr. 4776, reg. kuup. 30.11.2005
	-  Harjumaa Keskkonnateenistus  22.12.2005 nr. 30-12-3/5278
	-  Veeteede Amet  02.12.2005 nr. 1-1-5/3239
	-  Harju Maaparandusbüroo  29.11.2005 nr. 8-05/248-1
	-  Fortum Elekter AS  21.11.2005 nr. 3089
	-  Eesti Energia AS OÜ Põhivõrk  02.12.2005 nr. PV-EPS-3/1118, koosk.nr. 11/05
	-  Eesti Energia AS OÜ Jaotusvõrk Tallinn-Harju piirkond  23.12.2005 nr.13026
	-  AS Viimsi Vesi  23.11.2005 nr. 400/1
	-  Kiirguskeskus  02.03.2006 nr.2-1/292
	-  Põhja Regionaalne Maanteeamet 06.03.2006 nr. 60147

III  PLANEERINGU  AVALIKUSTAMINE
IV  PLANEERINGU  JÄRELEVALVE.  PLANEERINGU  KEHTESTAMINE